Reise i Jemtland etc. 77 



Formations - Led i dets fuldkomne Udvikling, her skulde 

 erkjende Gaeis-Naturen. Nærmest er det den samme Bihl- 

 iiing som paa Oftenaasen, hvor den dog er langt selvstæn- 

 digere udviklet. Her ligger den kun som ganske tynde 

 Lag raellem tildeels mægtigere Skikter, der bestaae af 

 blot Qvarts og Glimmer, og som saaledes egentligen ere 

 en glimmerforende Qvartsskifer. Naar da . disse Skikter 

 tilsamraentagne betragtes som et Gneisfeldt — saaledes 

 som her er skeet — , saa er dertil vistnok den mineralo- 

 giske Grund saare ringe ; men geognostisk synes dette rig- 

 tigst, for ikke at tabe dét rette Sammenhæng afsigte. -— 

 Det Samme gjælder allerede for Sparboens og Åreskutans 

 Gneisarter, og vil blive at anvende paa flere, fra den nor- 

 male Gneistypus endnu mere afvigende Bildninger, som 

 skulle omhandles i det Folgende. 



Ved Holden-Soens ovre Ende, Hornblenskifer med tyn- 

 de, men her vel udviltlede Gneis-Baand, 70*^ N. 12, og N, 

 121 (V. 11 r.). 



Paa Holden-Hattens AfFald mod Gaarden Holden, Horn- 

 blendeskifer med tynde Baand af muslig Qvarts, 70'^ N. 

 li; hoiere oppe, Hornblendeskifer, 40^ N. 3. (N. 1 r.). 



Oppe paa Holdenhatten saaes ingen anden Bjei-gart 

 end den samme Hornblendeskifer, som muligviis consti- 

 tuerer hele Bjerget, eller ogsaa maaskee blot danner en 

 mægtig Zone, paa hvilken vi passerede longitudinalt. Ert 

 langkornig, miirkegron Hornblende med Qvarts sammen- 

 sætter Bjergarten væsentligen ; men Feldspath savnes heller 

 ikke ganske deri, saa at Bildningen bliver meget lig Ur- 

 formationens Hornblendegneis. Parallelstrukturen var me- 

 get fuldkommen, og Stroget paa lange Strækninger snor- 



