102 Keilhau 



af splintrig Qvarts, som ved at falde ud formedelst For- 

 vitringen, efterlade Huller i Hovedmassen som i virkelige 

 Conglomeraters Kit. I andre Skikter, der saa at sige kun halv- 

 veis fremstille denne Typus, ere Qvarts-Masserne kageformi- 

 ge, lindseforraige, skiveformige og overhoved saaledes udtruk- 

 ne, at man tydeligen seer, at de skulle forestille Leier. De 

 ere da gjerne 1 — 2 Tommer tykke, og fra en halv til et 

 Par Fod lange. Dette er Bildningens sædvanlige Form, 

 og den som Tilas har beskrevet; saaledes saae jeg den 

 strax ved Ankomsten til Qvedlie, hvor Huusmnrene ere 

 opforte af dette dertil vel skikkede Pseudo-Conglomerat. 

 De skiveformige Qvarts-P årtier ere meget ofte stærkt hoi- 

 ede efter Bolgerne i Skikterne. Qvartskagerne holde ikke 

 sjelden Feldspath og lidt Glimmer, saa at de ere gneis- 

 agtige; i nogle sees ogsaa Hornblende, men jo fuldkom- 

 nere Conglomerat- Formen er, des mere ublandet synes 

 Qvartsen at være. I den mellemliggende Glimmerskifer- 

 Masse er gjerne Glimmeren fiinskjællet, matglindsende og 

 kun meget lidet elastisk, 



Pseudo-Conglomeratet er paa det Tydeligste en stor 

 Indleining i Glimmerskiferen, som i det Hængende gaaer 

 over til Leerskifer (see Fig. 5). Det synes ikke at være 

 langt fortsat i Strogretningen, men er rimeligviis i det 

 Hele en stor Lindse, ganske efter den 3Iodel, som Qvart- 

 sen deri fremstiller i det Smaae. Mægtigheden kan an- 

 slaaes til 100 Favne. Som fastere end de indsluttende Ski- 

 fere har det modstaaet Tidens Virkninger bedre end disse, 

 og rager nu stærkt frem i Skiferfeldtet, hvorved det steile 

 Fjeld umiddelbar over Qvedlie bliver en i denne Egn min- 

 dre sædvanlig Form. Paa den lille Excursion til Ryra- 

 raar- Våndet og Storfjeld, kom vi forst over ^pidsen af 



