140 Keilhau 



— 30^ 0. 6|^, hTilket Fald paa en ganske kort Strækning 

 heiede om til N. 3| (N. 3| r.). 



Liggende ovenpaa Qvartsen fulgte en kornig Qvartsskifer, 

 fuld af talkagtig Glimmer, 10— 30» O. 8, N. 3. Derpaa 

 den samme mere leerskiferagtig, 40*^ N. 4, hvilket sidste 

 Fald nu blev temmelig constant paa Veien forbi de tvende 

 Soer tu Nurvel-Passet (N. 2| r.). 



Bjergarten i Nursvels Hoifjeld er sammensat af Gnei- 

 sens Bestanddele, og har et Slags Parallelstrukturj dog 

 kalder man den kun nbdig Gneis, naar man seer, hvorle- 

 des Bestanddelene tildeels ere ligesom indsunkne i hinan- 

 den, og ingen egentlig Skifrighed eller Flasrighed frem- 

 kommer ved den forviklede Parallelstruktur. Denne Fjeld- 

 kolos syntes at være aldeles uskiktet. Paa Nedveien til Ur- 

 Vandet saaes ikknu ubestemt skiktede, meget faste Masser 

 af en kruset, qvartsrig, snart mere til Leerskifer, snart mere 

 til Glimmerskifer tilnærmet Bjergart. 



Ved Hytten, graa, glindsende, feed, deels glimmerski- 

 feragtig, deels talkskif eragtig , qvartsrig Leerskifer, der 

 formedelst den indsuoede Qvarts er forstyrret i sin regel- 

 mæssige Skiferbygning og især i Faldretningen er bugtet, 

 10—600 0. 9, V. 10 (0. og V. 8i r.). 



Ved Opstigningen fra Ur- Våndet til Passet paaLille- 

 Biirge-Fjeld bemerkedes forst, at Dalbundens Leerskifer 

 lidt efter lidt bliver mere fast og gaaer over til at maatte 

 kaldes Glimmerskifer, uagtet Bjergarten ikke meget ligner 

 Charakteer-Typen af dette Navn; Glimmeren er som me- 

 get smaa Skjæl uordentlig omstriiet mellem Qvartsen, der 

 er blandet med yderst fine Feldspathpartikler; derhos er 

 Skiktningen hoist ufuldkommen og forvirret. Henimod 

 Birkegrændsen gaaer denne Bjergart over til Gneis, hvil- 



