Reise i Jemtland etc. 141 



ken vedvarer til det O verste. Ogsaa i denne Gneis dan- 

 ner Feldspathen, som er frisk kjodriid og tildeels stor- 

 koruing, lindseformige Kirtler, der ere omviklede af chlorit- 

 agtig Glimmer. — 'Nedenfra opefter antegnedes for Gnei- 

 sen: 10—200 mod V. 10, 9|, 300 V. 9| (omtrent V. 8| 

 r.), hvorefter en Éoining indtraadte til 10 — 30^ S. 4i, 

 3|, 121 (omtrent S. 1| r.). 



Paa Skarets Nordside finder en lignende Overgang 

 Sted mellem Gneis og Glimraerskifer som paa Sydsiden; 

 10 O. 6|. Lidt nedenfor Skaret, paa Veien til Baimon- ^ 

 Jokk, saaes en leerskiferagtig Qvartsbildning at skyde ind 

 under Glimmerskiferen, SO» S. 51, V. 71 (S. 5 r.). 



Baimon-Jokk lober over det samme Slags Gneis som 

 den, der forekommer i Skaret, SO^' V. 91. Ifolge disse 

 lagttagelser er Fjeldet mellem Ur- Våndet og Baimon-Jokk 

 bygget saaledes som Fig. 9 billedlig fremstiller: a, Gnei- 

 sen i Baimon-Jokk; b, Glimmerskiferen med den leerski- 

 feragtige Qvartsbildning; c. Gneisen paa det Overste af 

 Fjeldet, overgaaende til d, Gliramerskifer, og denne til e, 

 Leerskifer ved Ur-Vandet. 



Ved de tvende Telte, kruset Leerglimmerskifer, 70^ 

 V.9|. Paa Skaret ligeoverfor Sibmek, en qvartsrig Glimmer- 

 skifer-Bildning, 40« O. 101 og 60« V. 81 (V. 8 r.). Hoi- 

 fjeldet, som reiser sig paa Skarets Vestside, syntes at være 

 bygget ganske paa samme Maade som Ryggen mellem Ur- 

 Vandet og Baimon-Jokk, nemlig at bestaae af en paa Pas- 

 sets Skifere liggende Gneis. 



Det foran Sibmek staaende Keglefjeld og Hovedfjel- 

 det selv, idetmindste nærmest Keglen, ere udentvivl heelt 

 igjennem ikke andet end Gneisen med lindseformige Feld- 

 spath-Kirtler, hvilken Bjergart ogsaa syntes at danne Dal- 



