144 Keilhau 



Spidse, fremdeles Gliramerskifer, 40» N. 12|, 1 », 121 (d. e. 

 V. 11| ^•)- Men strax efter kommer man paa en gneisag- 

 tig Parallele, som ligger paa sidstnævnte Glimmerskifer, 

 og som danner de tvende til Hoire og Venstre opstigende 

 Fjeldpigge. I disse er Parallelen formodentlig mægtigst, 

 og Bjergarten er, efter de nedfaldne Blokke at domme, fuld- 

 kommen udviklet Gneis af samme Art som paa Lille-Bor- 

 gefjeld. Man seer tydeligen, hvorledes det ovenfor an- 

 gi vne Strbg og Fald er constant rundtomkring og til det Hol- 

 este af Fjeldspidserne ; derhos er det merkværdigt, at 

 disse, især Derge- Fjelds holeste Tind, ere saaledes til- 

 skaarne, at de ere tyndest efter en Retning, som paa det 

 Nærmeste er retvinklig med Stroget, et Phænomen, der 

 ogsaa var at see etsteds i Jævsoe-Gruppen. 



Paa Gneis-Parallelen folger, strax man er kommen ud 

 af den af de hoie Spidser dannede Port, Glimmerskifer 

 og Leerskifer, hvilken sidste er stærkt glindsendé og feed 

 for Fblelsen, 70 — SO** N. 12|. Lidt længere hen, qvarts- 

 rig Glimmerskifer 80—90» N. 12| (omtrent V. 11^ r.). 

 AUersidst, forend vi kom ned i Bassinet, viste sig paa 

 den nordlige Fod af Derge qvartsrig Glimmerskifer, 80<* 

 S.li. 



Paa en Oe i det midlere Nams-Vand, leerskiferagtig 

 Glimmerskifer, 60» 0. 91. I Strommen, der gaaer ud af 

 det ostre Vand, bblget-skifrig Glimmerskifer, 20» N. 2. 

 En fjerdedeel Miil vestenfor Mundingen af Veermo-Jokk, 

 ved Stranden af Ostre-Vand, Gneis med sammenhængende 

 fortsatte Glimmerskjæl, nær forvandt, som det synes, med 

 den foregaaende Glimmerskifer, 20 — 30» V. 9|. Ved Mun- 

 dingen af Veermo-Jokk, samme Gneis, men med mere stor- 

 kornig Feldspath, der er samlet i de sædvanlige lindsefor- 



