164 H. C. Strom 



Skjærpet ved Qvæuvigen er saaledes enten forst drevet 

 efter Gunneri Tid, eller var da gaaet i Forglemmelse, 

 ikke omnævnt, og saaledes var i en storre Strækning kun 

 det enkelte Ertsspor, som oftere findes uden videre An- 

 ledning, bekjendt. 



Imidlertid havde jeg dog, især for at undersoge de 

 Ertsanviisninger i disse Egne, hvorom nogen sikkrere, skjopdt 

 ufuldstændig Kundskab havdes, samt for at lægge en Grund- 

 vold til en geognostisk topografisk Samling for Norge, 

 under Ste Juli 1818 ansogt om og erholdt anvist af ved- 

 kommende Departement 200 Spd. til en Reise til Nord- 

 land og Finmarken. Men jeg saae mig, skjondt ugjerne, 

 nbdt til at opgive denne Reise, for at modtage en Medan- 

 sættelse ved de temporaire Guardeinforretninger ved Ban- 

 ken i Throndhjera, og da efter denne Forretning, der med- 

 tog et Aars uafbrudt Arbeide, ved min Udnævnelse til 

 Bergmester, Gesvornerembedet tillige blev mig paalagt, 

 var min Tid i de folgende Aar, især om Sommeren, da 

 denne Reise ene kunde foretages, aldeles optaget ved 

 de aarlige Inspectionsreiser, foiniden ved vigtige Forsog 

 ved Roros, Undersogelsen af Aardals Værk, og de ovrige 

 Værkers Reorganisation efter Krigen. 



De i den imidlertid udkomne Grev Vargas's mere tech- 

 niske Reise meddelte lagttagelser om de forhen bekjendte 



om 1740 — 50? Skulde Forseget Tære fra samme Tid, som 

 det i Ofoden — Christian den 4dea? — Bimeligt er det, at 

 ved denne Konges Foranstaltninger mange ErtsanTiisninger 

 ere blevne mere almindelig bekjendte , som Opfindelsen af 

 de storste Værker — Kongsberg — Qrikne — Rdros horer 

 til hans Regjeringstid. 



