166 H. C. Strom 



god Kobbererts (Kobberkies), besluttedes paa dette Spor^ 

 da man der maaskee med Rimelighed af et saadant kan 

 slutte sig til en mere udstrakt Gang, at bekoste en Berg- 

 mand fra Cornwall til at undersoge Egnen, og under Til- 

 bagereisen erhvervedes Tilladelse til et Værks Anlæg*). 



Da man nu ved en noiere Undersogelse af Egnen om 

 det gamle Skjærp ved Kaafjorden fandt flere, skjondt ofte 

 lidet betydende og ustadige, men og stundom med rigere 

 Nyrer opmuntrende Anviisninger, saa accorderedes Arbei- 

 dere især fra Foldalen, hvor Driften dengang nys for Vær- 

 kets Salg var meget usikker, fra Roros, og fra Fahlun, 

 og man begyndte Arbeidet paa forskjellige Ertsanvisnin-, 

 ger, hvoraf flere snart forlodes, andre, efter tildeels for- 

 holdsmæssig liinnende Drift, snart bleve udtomte, hvorved 

 man erhvervede sig nogen noiere Kundskab om Ertsens 

 geognostiske Forhold, og derved afholdtes fra betydeli- 

 gere dermed ikke stemmende Anlæg. Imidlertid blev og- 



lig-, naar undtages i dens mechaniske Deel. Ligeledes taler det 

 ikke heller derfor, at flere af Bestyrerne ere tydske Berg- 

 mænd. Det nye Phænomen af et Tidsskrift for Bergværks- 

 technik — Mining Rewieu — i den engelske Litteratur gi- 

 ver ogsaa tilkjende, at de, i saa mange Fag Europas For- 

 gjængere, nu ogsaa stræbe at afhjælpe det hidtilværende 

 Savn i et Fag, som vel hidindtil næsten ganske har været 

 overladt til dets merkantile Skjæbne. 



*) Under denne Tid var og Omdals Værk solgt til et engelsk 

 Interessentskab , men som, efter en kort Tids Rumstering, 

 thi andet kan det vel ikke kaldes , igjen forlod samme. 

 Med Regjeringens Tilladelse var jeg under denne Tid — fra* 

 November 1825 til Sommeren 1826 fraværende paa en Reise 

 til nogle Bergvæcker i Frankrige og det vestlige Tydskland. 



