168 H. C. Strom 



forend de ved sildigere især ud vortes Forandringer blevef 

 mere og mere afrundede, og Fordybuingerne udfyldte, 

 meest have nærmet sig Aggregatet af de galvanisk-chemi- 

 ske Metalpræcipitater? I alle, især storre Fjeldkjæder, 

 gjenfinder man mere og mindre af denne Form, skjondt 

 den, hvor Fordybningerne ikke, som her af Havet, ere 

 udfyldte til et bestemt Niveau, er mindre tydeligt frem- 

 etillet og let at opfatte. 



Ved ikke at fordre en strængere Noiagtighed synes 

 mig, at man, ved at betragte en enkelt Sidearm, som her 

 Kaafjorden, finder en Liighed med Contouren af den en- 

 kelte Aabning i et Egeblad, i det den hele Fjeldarm mel- 

 lem Qvænanger og Altens Fjord fra dens Rod til dens 

 Spidse mod Havet giver et, skjondt vist ufuldkomment 

 Billede af det hele Blads Omrids*). 



Fjeldene om Værket frembyde ingen særdeles udmær- 

 kede Former. I langstrakte sammenhængende afrundede 

 Aase med oftest temmelig bratte Afhæng til Fjorden hæve 

 de sig snart til en Hoide af 1000 til 1500, og længere 

 ind til mod 3000 Fod. Akko-Uollki, i Sydvest fra Kaa- 



*} Faa et noiagtigere Kart vil man finde dette naturlige For- 

 hold i Fjordene og Forgren In gerne af Fjeldene samt Oerne 

 ved Norges Vest- og Nordkyster langt mere tydeligt, end 

 paa det ogsaa i disse Egne, uagtet sin Roesværdighed saa 

 aldeles ufuldkorane Pontoppidans Kart, hvor af de — ofte 

 charakteristiske — Forholde i Landets Omrids i det Enkelte 

 findes ingen eller svage Spor; maaskee fordi man tildeels 

 ikke har anseet nogen eaadan storre Regelmæasighed at stem- 

 me med Naturen. 



