Om Altens Kobbcrværk. 171 



delig skifret meest tæt Masse Hovedbergarten, hvilken be- 

 dtaaer af en af Chlorit gjennemtrængt og gronligfarvet 

 Qvarts, sjelden som tydeligere Chloritskifer, ligesom jeg 

 og ikke har fundet den nærbeslægtede Hornblendeskifer, 

 der da sjelden savnes. Den gaaer derimod gjennera Chlo- 

 ritleerskifer over i- Leer- og Allunskifer , som Vestenfor 

 Værket om de saakaldte ovre Skjærper, i Aasen ovenfor 

 Storgruben, ved Molleelven, og Skjærpet i Kaafjordbun- 

 den. 



I denne findes flere Steder Leier af tæt Kalksteen 

 af gule, gronlige og rodliggraae tildeels baandformig med 

 hinanden afvexlende Former. Disse Leier lindes som en- 

 kelte Skikter og indtil en Mægtighed af 1 til 3, — paa et 

 Sted indtil over 20 Favne, som nær inden for Osekarnæs, 

 og her med Lag af Qvarts og Spor af Kobbererts. 



■ Omgivet af og maaskee gjennemsættende Skiferen fin- 

 des langs Fjorden den ovennævnte ved sin Koldeform mere 

 udmærkede Bergart. Uagtet den vel maa ansees at hore 

 til Diallagestenen, saa er dens Charakter dog i det En- 

 kelte meget udtydelig, da Diallagen ikke findes ret kry- 

 stallinisk uddannet med Feldspathen, men oftest mere og 

 mindre chloritagtig. Med Feldspathen findes stundom 

 Qvarts at danne en tæt kun noget gronligfarvet Masse med 

 Spor af Skiktning, som i den ved Værket nærmeste Kol- 

 de. Denne Bergart er ellers aldeles uskiktet, og Feld- 

 spathen, som altid kun er smaakornet, udtræder ganske 

 for sig i mægtigere Lag, og danner saaledes (somAlbit?) 

 baade det Hængende og Liggende af Storgnibens Ertslag, 

 uden noget andet Fossil, end smaae Oktoedre af Magnet- 

 jernsteen. 



