Om Altens Kobberværk. t75 



Kalkspathen og Qvartsen afvexle i storre og mindre 

 aldeles ubestemt og uden nogen paralel Structur forekom- 

 mende Masser, og den forste forekommer ikke sjelden 

 krystalliseret i Druser og altid i de metastatiske Former, 

 som og, men meget sjeldent, ved de bvrige nordenfjeld- 

 ske Kobberværker. Kobberkiesen tindes i aldeles ubestemte 

 storre og mindre Nyrer og Aarer og indsprængt indtil 

 mindste Korn. I Storgrubens Ertslag synes den at fore- 

 komme nogét mere ved det Hængende og Liggende. Men 

 ellers gjennemsætter den Ertslaget i alle Retninger, sjel- 

 den af over faae Tommers Storrelse, saavel i Kalkspathen 

 som i Qvartsen, ofte med storre Mellemrum af Lagstenen, 

 hvori ingen Erts findes, og aldrig saa droi, som ved de 

 mindre Ertslag, hvor den stundom danner den overveieud& 

 Blandingsdeel. 



Ved Storgruben, Hovedfonden for Værkets Drift, reg- 

 nes ef ter Grubeinspectorens Opgift af hver Qvadratfavn 

 og Hoiden af Ertslaget at erholdes om 5 Tons Malm. Da 

 det kan regnes af 10 Fods Mægtighed i Medium, vil dette 

 nærmest udgjiire 1^ Kubikfavn for hver 5 Tons, og 100 

 Tons Malm vil altsaa udfordre .317^ Kubikfavne. Antages 

 *7 pCto., som Medium af dens hidtil betalte Hold, ubereg- 

 net den rigere Malm fra de mindre Arbeider, saa udkom- 

 merTTons eller omt. 44| Sk"^ af 37^ Kubikfavne. Dette 

 vilde altsaa give et Product af 1 Sk®* 60 ®^ Kobber pr. 

 Kubikfavn, i Stedet for meget over det Dobbelte, som man 

 for har antaget. Men under dette Ertsleies gunstige tech- 

 niske Forholde maae dette Product ved en kunstmæssig 

 Afbygning i det Hele være ganske lonnende, og et Hold 

 af 3 Sk'B pr. Kubikfavn kunde endog under en desorga- 

 niseret Oeconomie give et stort Udbytte. 



