Om Altens Kobberværk. 177 



Mangelen af Svovlkies, disse Ertsleiers Grundfossil, og 

 den langt mindre ubestemte Leiningsform ere væsentlige 

 almindelige Forskjelligheder, ligesom Kalkspathen der kun 

 sjelden findes i de oversættende Gangklyfter. For Aar- 

 dals er, som for Altens Ertslag Mangelen af Svovlkies fæl- 

 les, men, foruden i Gangformationen i Frinds Frederiks 

 Grube, findes Ertsen her temmelig skarp begrændset af 

 Diallage- og Hornblendeleierne i Gneisen. 



Efter denne almindelige Charakteristik gaaer jeg over 

 til en kort Beskrivelse af de enkelte Arbeider af nogen 

 Betydenhed. 



De nærmeste, faae 100 Favne norden forVærket, ere: 



*) 1. Nogle af de ældste, benævnte Carl Jo- 

 hans Skjerper. 



Her vare 2de Orter inddrevne, af omt. 10 Favners 

 Længde. De i den vestligere Ort noget ovenfor ogsaa ved 

 2de ubetydelige Forsog opskjærpede smale lidet ertshol- 

 dige Lag have ikke givet nogen rimelig Forhaabning. I 

 den ostligere ved Foden af en liden Berghoide inddrevne 

 Ort sees enduu i Skrammen et Lag mod ^ Alens Mægtig- 

 hed med droi og indsprængt Kobberkies, hvilket, dersom 

 det skulde fortsætte i nogen Udstrækning, vel kunde for- 

 aene en noiere Undersbgelse. Disse Anviisninger have et 

 temmelig paralelt Strbg, ligesom Bergarten tildeels er ty- 

 delig skiktet Chloritskifer, med et Fald af 30— 40» mod 

 N. V. 



Flere Spor af Ertslag findes i den lille Berghoide 

 ovenfor Orten, og i Sommeren 1831 opdagedes i den nær 



*) Nnmmeme svare til Tallene paa Kartet. 



M 



