180 H. C. Strom 



Tærende Arbeider i nogen Åfstand fra de sidstnævnte mody 

 N. 0. paa Hoiden af Berget Gaskevora. 



Her var nylig opskjærpet et Lag af | Favns Mægtig- 

 hed, og af samme BeskafFenhed, som de ovenmeldte. Kob- 

 berkieseu kunde vel omtrent regnes at udgjbre ^ Deel af 

 Ertslaget. Kort derfra med Ost viste sig ogsaa 2de smaae 

 Nyrer, noget i samme Retning, men mellem hinanden igjen 

 i ingen udvortes Forbindelse. Længst ostlig var et for- 

 ladt Skjærp, kaldet Rypeskjærpet, hvor man ved en Sænk- 

 ning af 4 Favnes Længde og 2 Favnes Dyb af et udgaaet 

 Nyre sagde at have vundet en Deel god Malm. 



5. Storgruben, eller Ward's Grube. 



Den er den ostligste af de nærmere ved Fjorden be- 

 liggende Arbeider. Den er, analog sit Navn, den betyde- 

 ligste, af en regelmæssigere Udstrækning og lovende en 

 storre Varighed, skjondt mindre rige Grube ved Værket. 

 Dens geognostiske Forholde ere ovenfor beskrevne. 



6. WoodfalPs Skjærper. 



Ved en brat Fjeldklyft, hvori Bækken ved MitchelPg : 

 Skjærp har sit Udlob til Fjorden , har, formedelst Situa- 

 tionen og den lose klyftede Bergart, ved Dagbrud været 

 uddrevet en Deel Malm af et uregelmæssigt Lag, som stry-, 

 ger i Nord og Syd, og falder mod Vest 70 å SO*^. I eii 

 nogle Favne neddrevet og gjenfaldet Ort skulde Ertslaget 

 være udgaaet, og der stod kun igjen i Bergvæggen nogle 

 Favne ovenfor Orten et Nyre af kort Udstrækning med 

 indsprængt Malm i omt. | Alens Mægtighed. Hoiere op 

 vare ogsaa Spor af Laget opskjærpede; men, foruden åei> 



