182 H. C. Strom 



Aardal vise, hvor begge Steder gediegeut Kobber har væ- 

 ret fundet. 



5. Om Gnibedriften. 



Afbygningsmaaden maae naturligviis ved de enkelte 

 Icortvarende nyreformige Lag rette sig ef ter Ertseus locale 

 Forekommende, uden nogen bestemtere RegeL 



Ved Storgruben derimod, hvor Ertslagets betydelige 

 Udstrækning giver fuldkommen Anledning til en kimst- 

 ^mæssig Drift, har man ogsaa dermed gjort en god Begyn- 

 delse. Efter Ertslagets Fald er nemlig i forskjellig Af- 

 fitand paralelle Orter inddrevne, og mellem disse igjen un- 

 der rette Vinkler gjort Gjeimemslag. 



Paa de saaledes omfarne Midler havde hidtil derimod 

 intet egentligt Strassearbeide været anvendt, hvortil La- 

 get formedelst dets Mægtighed er saa vel skikket. En 

 væsentlig Aarsag til denne Mangel har dog været Savnet 

 af flere ovede og stadige Arbeidere, saa at Arbeidsrum- 

 mene ikke har kunnet opbydes til Licitation, ligesom hel- 

 ler ikke hidindtil Betaling af Materialierne har fundet Sted. 

 Udenfor Orterne har altsaa Af bygningen kmi skeet ved af 

 Stigeren anviste Miner. 



De storste Stykker af det uholdige Gods udsoges og 

 gjensættes i Gruben, deels blot som Muur, deels med no- 

 gen Korsbygning af enkelte Træer imelleni. Det ovrige 

 Toi udfordres den korte Vei ud af Gruben med Bære- 

 bore, da endnu ingen Fordringsvei er bragt 1 Stand. 



Udiænkningsorterne have for det meste været drevne 

 paa Accord pr. Favn. Den sædvanlige Friis for en Favns 

 Inddrivning^ i f bred og 1 Favn hoi Ort har været 40 å 



