Om Altens Kobberværk. 189 



oeconomisk, maae være at forkaste, og at, saasnart Værket 

 kun har Sikkerhed for blot 250 Tons eller 6 k 700 Tdr. 

 Malm, den burde være forandret til Smeltning ved Vær- 

 ket selv. 



Antages til Smeltning af 1 Tonde Malm at medgaae 

 If Tonde Steenkul, og Tonden, som man meente, at kunne 

 haves ved Værket for ^ Spd., vil altsaa til hver Tonde 

 Malms Smeltning medgaae for Steenkul . . 1 Spd. 48§. 

 De ovrige Smeltningsomkostninger kunne vel 

 ikke i det Hele regnes hoiere pr. Tonde 

 end til 1 — - - 



Bliver altsaa Smeltningsomkostninger, og, da 

 Transportudgifter indtil en Ubetydelig- 

 hed ganske fragaaer, eftersom Hytten kan 

 anlægges ganske nær ved Knusemaskinen, 

 alle Omkostninger pr. Tonde ved Malmens 

 Tilgodegjørelse fra Opberedningen . . 2 — 48 - 



Efter det Ovenanforte maae disse nn deri- 



mod regnes at være 5 — 36 - 



og altsaa vildé for hver Tonde Malms Til- 



godegjiirelse ved Værket selv vindes . . 2 — 108 - 



*) Efter Karsten (Eisenhuttenl^unde) er 100 Knbikfod Trækul 

 — formodentlig Furu — ZZ 23 Kubikfod Steenkul^ ogÆqvi- 

 valentet med en Læst nz 62^ Kubikfod, altsaa nærmest 13 

 Kubikfod eller IJi^ Tonde Steenkul for Smeltning. Ved 

 Smidning regnes 1 Tonde sædvanlig lige med 1 Læst halv 

 Furu- og Grankul. Efter Director Schult's Beretning om 

 Bergværksdriften i Cornwall regnes der det 2i dobbelte i 

 Vægt mod Malmen at medgaae til Smeltningen. 



