192 H. C. Strom 





Ved de under Provesmeltningen paa Roros i 1819 af f 

 mig, saavidt Redskaberne tillode , anstillede Forsog med, , 

 af et storre Qvantum udtaget, smaaeslagen og diminuereti 

 Slagg fandtes den ved Præcipitation paa Jern*) at give 

 efter 2de stemmende Prover j^, og ved en tredie ^, 

 hvilket man udeu væsentlig Feil kan antage til ^pCt. re- 

 gulinisk Kobber. Slaggen efter Verk- eller Sortkobber- 

 smeltningen ved samme Prove holdt i Medium af 2de ^, 

 Deel differerende Prover 1^^ pCt., eller nærmest 1 pCt. 

 regulinisk Kobber, da ved saa ringe Prover altid udkom- 

 mer en proportionel storre Deel Oxyd. 



Ved de i 1829 og 80 udforte Forsog holdt derimodl 

 Malmslaggen efter en noiere Beskikning og Tilsætning af f 

 Sand til de kiesholdige Malme, — ikke ^ pCt. regulinisk i 

 Kobber, og Sortkobbersmeltningen især ved en regelmæs- 

 sig og storre Tilsætning af Kieselsand — kun ^ pCt. , 



Efter hvad man bor antage som Maximum for Malm-' 

 slaggens Hold ved Roros, og ved at lægge den forst an«r 

 forte Analyse til Grund for en Sammenligning med Malm- 

 slaggen i Wales, skulde altsaa komme Smeltningsmethodeni 

 ved Roros Værk tilgode f — ^ Deel == |^ eller mindstjt 

 I pCt., eller 3376 : | == 1925 Sk^, altsaa Roros Værks> 

 nuværende hele Production, i Værdie omtrent 150,000) 

 Spd., som aarlig blot i Tabet ved Malmsmeltningsslaggen 

 vilde vindes ved Anvendelsen af den ved Roros under godt i 

 Tilsyn brngelige Smeltningsmethode. 



Saa usikkert som dette Resultat, efter hvad ovenfor r 

 er meldt, maae ansees at være, saa vist kan det derimod I 



*) Ved gjentagen Oplosning af det forste Præcipitat er denne 

 Prove nok sikkrere, end ved Svovlvandstof , paa fattigt Gods. ' 



