om Merkurs Gang foran Solens Skive. £67 



611 tilsyneladende Diameter = IflSS; altsaa forholde 

 sig disse to Kloders virkelige Diametre som disse to Tal; 

 d. e. naar Jordens Diameter antages som Eenhed, bliver 

 Merkurs Diameter 0,3904, altsaa lidt storre end i. Sæt- 

 tes Jordens Radius = 859,4 geographiske Mile, saa bli- 

 ver Merkurs Radius = 385,5 g. M. Da to Kuglers ku- 

 biske Indhold forholder sig som de tredie . Potentser af 

 deres Diameter, saa bliver altsaa Merkurs kubiske Indhold 

 =^ 0,0595 eller lidt over Jy af Jordens. 



Hr. Etatsraad Schumacher i Åltona saavelsom haus 

 Observator Petersen troede at see en Ring rundt om Pla- 

 neten , hvilken ved en blaaelig Farve udmærkede sig fra Sol- 

 legemet. Begge betragtede undertiden Solen uden Blænd- 

 glas igjenuem Skyer, og saae da en graalig Ring om Merkur. 

 Schumacher troer dog, at dette maa have været et op- 

 tiskt Bedragerie ; thi henimod Udgangen saae begge midt 

 paa Merkurs Kugle snart et lyst, snart et dunklere Punkt, 

 end den tivrige miirke Skive af Planeten, hvilket ei kan 

 have anden Grund, end Oiets Anstrængelse. Dr. Olbers 

 i Bremen saae ved Gjenneragangen i 1799 en lignende 

 Ring om Planeten, dog kuns om Eftermiddagen, da Oine- 

 ne vare trætte. Kan holder ligesom Schumacher Phæno- 

 menetsAarsag for mere subjectiv end objectiv; thi som en 

 Atmosphære om Merkur var Ringen alt for stor. Her i 

 Christiania saae hverken jeg eller Holmboe noget Spoer 

 til en saadan Ring, uagtetjeg betragtede Solen baadeigjen- 

 nem forskjelligt farvede Blændglas og uden Blændglas 

 igjennem tynde Skyer. 



En Kjobraand Schenck fra Glatz, som paa denne Dag 

 opholdt sig i Neisse, hvor han med en 3^ Fods Frauen- 

 hofers Kikkert iagttog Planetens Gjennemgang, saae en 



