294 Hansteen 



For at beregne den sidste antog jeg efter Rosens 

 Kort Stikklestads Brede = 63» 48', og Tidsforskjellen 

 fra Paris -j- 37' 0" ostHg. Efter Burckhardts Maanetav- 

 ler og Cariinis Soltavler beregnede jeg nu for Pariserti- 

 den 1033 Juni 29 Ilt 23' -|- t (hvor Timerne ere reg- 

 nede fra den foregaaende midlere Midnat). 

 MaanensLængde= 3s 12>14'56",5+32'20",02t— 0",81t2 

 Brede = 20 5, 3+ 2 58,85t— 0,051* 

 Parallaxe= 56 28, 4— l",4t 



Halvdiam.= 15 23,34— 0",38t 

 Solens Længde = 3a 12» 28' 42", 9 + 2' 23",17t 

 Parallaxe = 8", 56 



Halvdiam.== 15' 45", 8 



Ekliptikskraaeh, =; 23^ 34' 32", 3 



Stjernetiden i Stikklestads Middelmiddag == 6t 52' 

 8", 83. Heraf findes Nyeraaane-Olehlikket at indtræfFe i 

 Stikklestads Middeltid Ot 27' 35", 7; Forraorkelsens Be- 

 gyndelse Ilt 11' 22", 4 Form,; dens Ende It 37' 32", 2 

 Efter.; den storste Formorkelse Ot 30' 54", 7 = 5,94 

 Tommer ; altsaa var ikke engang den halve Soel bedækket 

 af Maanen i Stikklestad. 



Denne Solformørkelse maa altsaa ogsaa forkastes, o^ 

 dermed bortfalder Suhms Hyi)Othese om dette Aar. Dette 

 er den samme Formorkelse, som af Benedictinermunken 

 Glaber Rodolphus blev observeret i Clugny af Storrelse 

 som Maanen 4 Dage fra Nyet og med saffrangul Farve. 



Endelig staaer Aaret 1030 alene tilbage. I dette Aar 

 indtræffe i Maanederne Juli og August folgénde Maane- 

 skif ter ; 



Juli 3. Fredag Nye Maane 2t 19' Eft. 

 — 10. Fredag Iste Q vart. 11 19 Eft. 



