318 Den physiographiske 



flere fuldstændige og fuldkomment adskildte. Ved nærmere 

 at undersoge Sagen bcmærkedes at eaadanne flere Billeder 

 allene kunde opstaae især hos Nærsynte, hvor en feilagtig Byg- 

 ning af diets Dele eller en ujevn Brydningsevne i Oiets Vædsker 

 foraarsagede at de indfaldende Lysstraaler samledes paa Ner- 

 vehinden i forskjellige og udenom hinanden liggende Foci, 

 og saaledes gave et ubestemt Antal i hinanden lobende Bil- 

 leder, der foraarsagede Utydeligheden i Begrændsningen af 

 de betragtede Gjenstande. Hindrede man Dannelse af en Deel 

 af de indre af disse Foci paa Nervehinden, maatte de ovrige 

 ydre fremstaaende Billeder blive bestemtere og adskildte. 

 Det samme er ligefrem ogsaa Åarsagen til at Nærsynte sec 

 klarere gjennem en meget liden Aabning, eller naar de sam- 

 mentrykke Oielaagene. 



— Decembermodet. 



Indlevcredes og opiæstes Beskrivelse over den i Middel- 

 havet opstaaede og igjen undergaaede vnlcanske Oe, Isola 

 Ferdinandea, af Soelieutenant Valeur. 

 1833. 



— lanuarmodet. 



Hr. P Moller viste ved Experimenter flere af Egenskabeme 

 hos Kalium og Natrium, deres indbyrdes Forbindelse og For- 

 ening med Qviksolv, samt dette Amalgams Tilhæftning paa 

 lern, hvorved det viste sig at visse blodere Sorter af dette 

 syntes at indgaae dermed en fastere Forbindelse. 



— Februarmodet, 



Hr. I. Esmark udviklede sin Anskuelse af Åarsagen til Fjeld- 

 lagenes forskjellige mere eller mindre skraae eller lodrette 

 Stilling. 



— Martsmodet. 



Hr. C. Hansteen, berettede, at ban i forgangne Sommer fore- 

 lobig havde undersogt, hvorvidt Den af ham i hans "Unter- 

 suchungcn iiber den Magnetismus der Erde" opstillede Hypo- 

 these om Åarsagen til lordens magnetiske Fhænomener, var 

 istand til f ulkommcn at fremstille de nyeste , deels af ham 



