Příspěvek ku posouzení původu ruly od hradu Husy. 17 



Někdy pak vyplňují dutinku granátovou zrnka křemenná dvě, podoby 

 opět hranatě allotriomorfní. Tu soudím, kdyby byla vyloučenina gra- 

 nátu, že bylo by spíše vyloučilo se zrnko jednotné, obrysu oválného 

 nebo laločnatého, ne-li třeba negativní granátotvar, nebo, jestli přece 

 zrnek více, že měla by tato taktéž spíše jinaké obrysy. 



Z pojednání tohoto následuje, že svor od Eisensteinu obsahuje 

 mimo vlastní krystalické součástky také drobný starší křemen, ponej- 

 více kolem 1 / 5 mm dosahující, neb i menší, jehožto obrysy, místem 

 i undulosní zhášení a nedostatek uzavřenin biotitu nebo světlé slídy 

 svědčí o jeho klastickém původu. I lze souditi, že svor tento jest 

 horninou přeměněnou, t. j. překrystalovanou, nikoli pak snad 

 částí někdejší utuhlé kůry zemské. Dle způsobu seskupení onoho 

 drobného klastického křemene jest vidno, že nevznikl nějakou authi- 

 genní kataklasou ve svoru samém, spíše seskupení to má vzhled, 

 jakoby ona zrnka křemenná náhodou na sebe byla snesena, i soudím, 

 že jest svor od Eisensteinu horninou původně klasticky sedi- 

 mentární. 



Všeobecně lze ještě dodati, že dle chemické skladby horniny 

 očekávali bychom v ní aspoň něco alkalického živce, kdyby byla se 

 vyvinula z nějakého magmatu. Ale místo živců máme zde světlou 

 slídu, nerost, jaký vzniká právě rozkladem živcův zejména alkalických. 

 I lze také s toho stanoviska přisvědčiti úsudku hořeji podanému, že 

 máme zde horninu překrystalovanou. 



Další známkou překrystalení pokládám i čerstvý vzhled horniny. 



Tato jest geologicky starou, a přece bývá biotit její často až 

 nápadně čerstvý. 



Jiných podrobností o původu horniny této ze preparátů živce 

 úplně prostých nelze již podati, zejména nelze nijak přímo objasniti 

 původ biotitu. 



>-£*s&Qé?&+- 



Nákladem Královské České Společnosti Nauk. — Tiskem dra Ed. Grégra y Praze 1898. 



