4 V. Čeněk Zahálka: 



Třetihorní pískovec v troskách patrem pásma V. 



Již při pásmu IV., zvláště ale při pásmu III., zmínili jsme se 

 podrobně o pískovcích, které v osamocených balvanech aneb menších 

 kusech pokrývají vrstvy tyto. Tytéž pískovce roztroušeny jsou po 

 pásmu V. od Veltěže přes Čenčice a Louny až Malnicům. U Malnic 

 jsou již po řídku k nalezení, zdá se tudíž, že tam okres jejich končí, 

 neb od Malnic k Lipenci jsem jich více nenalezl. Popis těchto pís- 

 kovců i původ jejich uvedli jsme již při pásmu III., pročež tam 

 odkazuji. 



Diluvialní štěrk a písek patrem pásma V. 



Nad Podhrázským mlýnem u Veltěže pokrývá pásmo V. 3 m. 

 .mocný štěrk s pískem. (Prof. 46. Obr. 29.) Písek je zažloutlý a ob- 

 sahuje placičky bělavého pisčitého slinu (vh ; z pásma III. útv. křid.) 

 šedého křemitého vápence (h ; z téhož pásma III.) s placičkami řasáku 

 (z pás. IV. útv. křid.), s pískovcem rezavým a žlutým (z pásma I. 

 útv. křid.), s valouny čediče (zř), bélavým, šedým a červenavým 

 porfýrem (zř), s valouny bílého, šedého a tmavého křemene (zř). 

 Jeden kousek Čediče obsahoval mnoho cirkonu. Dle Frice*) nalezen 

 tu též pyrop. — Štěrk tento jest směs dvou štěrků diluviálních a sice 

 diluvialního štěrku Ohareckého, zvláště ale štěrku, který sem byl 

 naplaven někdejším Smolnickým (Pochvalovským) potokem z vysočiny 

 Perucké a Zbánské. Oba štěrky usazovaly se tu současně a pomísily se. 



Od Dobroměřic k Lenešicům pokrývá diluvialní štěrk Oharecký 

 nynější i starý břeh řečiště Oharky. Základem tohoto štěrku je zde 

 též pásmo V. (Viz profil 84.) Vrstvy štěrku a písku toho obsahuji : 

 oblázky ruly šedé s muskovitem, žuly s biotitem, granititu, amfibolitu, 

 buližníku tmavomodrého a červeného, křemitých pískovců, slepenců 

 bílých i železitých, křemene červeného a bílého (tohoto zvláště je 

 nejvíce ze všech hornin), čediče černého jemnozrnného a jiného se 

 zjevným augitem a konečně fialového porcelanjaspisu. V tomto štěrku 

 nalezl pan Hicke z Loun východně od Dobroměřic při dráze Pražsko- 

 Duchcovské ve hloubce 2 1 j 2 m: Elephas primigenius (zub) a Rhinoceros 

 tichorhinus (zub). 



Nejvyšší poloha Ohareckého břehu v Lounech, mezi měšťan- 

 skými školami a nádražím složena jest z diluvialního štěrku, který 



*) Teplické vrstvy, str. 30. 



