10 V. Čeněk Zahálka: 



velmi vzácné. Glaukonitu málo. Limonit co hnědý prášek hojný. Vy- 

 plňuje též komůrky foraminifer. Je to proměna pyritu. Jehlice spongií 

 zřídka. 



Z nerostů vyskytujících se na povrchu vrstev pásma V. sluší 

 uvésti sádrovec a limonit. Oba jsou pseudomorfosami po pyritu. 

 Někde jich spatřujem více, někde méně. Na některých limonitových 

 tvarech viděti ještě tvar spongiový. U Třiblic byla jedna koule limo- 

 nitová chřesivcem. Velmi pěkné drůzy a srostlice krystalů sádrov- 

 cových nalezl jsem ve Veltěži. 



Jsou čiré neb začervenalé, jichž tvar základní jest obyčejný tvar 

 krystalů sádrovcových :uoP.ocřoo. — P, 



Geotektonika pásma V. 



Spodní vrstvy pásma V., v nichž vystupují často pevné lavice 

 vápence, mají určitě omezená lože, tak že lze u nich sklon měřiti. 

 Týž shoduje se však se sklonem pod nimi ležících vrstev pásma IV. 

 Kde přístupny jsou však pouze vyšší vrstvy pásma V. jako ku př. 

 u Lenešické cihelny aneb u Dobroměřic tam nelze přesně sklon vrstev 

 měřiti. Jilovité sliny nemívají vž dycky určitě omezená a rovná lože, 

 tak že u nich nelze sklon kompasem měřiti. 



Sklon vrstev pásma V. v prof. 71. obr. 39. pod kaplí sv. Trojice 

 při Z. okraji Marnic obnáší 5° ku 20 h 10° SZ. V témž směru a kolmo 

 k němu jdou hlavní rozsedliny. 



Sklon vrstev v prof. 61. Obr. 12. v úvozu cesty do Lipence, 

 400 m na východ od Hasína, obnáší 10° ku 21 h SZ. 



vrstvách pásma V. 



Vrstvy pásma V. ve směru vertikálném jsou si celkem velmi 

 podobny. Jen v nejspodnější části, hned nad řasákovým souvrstvím 

 pásma IV., počínají se objevovati u Podhrázského mlýna blíže Veltěže 

 vápencové lavice a ty pokračují pak dále až do okolí Malnic. Na 

 dráze od Podhrázského mlýna přes Louny do Malnic a Lipence při- 

 bývá těmto nejspodnějším vrstvám vždy víc a více zrnek křemenných, 

 tak že se mění ve slinité pískovce. Toto nejspodnější souvrství 

 pásma V. nazýváme v našich profilech písmenou a. Některé vrstvy 



