Pásmo V. — Roudnické — křídového útvaru v Poohří. 33 



Jak již ze studií Fricových*) známo, lze v řečišti Oharky při 

 nízkém stavu vody viděti řasák pásma IV. Podle našich studií 

 o pásmu IV. leží u Malnic exogyrový pískovec pod tamním řasákem 

 a není nic jiného než-li aequivalent spodní části řasáku u Loun. 

 Proto leží hluboko i zde jeho aequivalent pode dnem Oharky, není 

 přístupný, a Gümblova vrstva 8. v předchozím profilu jeho, nemůže 

 odpovídati Malnickému exogyrovému pískovci. Je to nejnižší vrstva 

 našeho pásma V — Va 1. — odpovídající stářím spolu se souvrstvím 

 2 — j— 3 Avellanovým vrstvám Fricovým u Malnic. — Vyšší vrstvy na- 

 šeho pásma V. posuzuje Gümrel jako HundorfsJcé a Březenské vrstvy, 

 právě tak, jak to učinil v Čenčicích. Odkazuji na náš předchozí článek 

 o pásmu V. v Čenčicích. 



Schlönbach **) vyslovuje se o vrstvách našeho pásma V. takto: 

 „Dieser Zone (die Zone des Ammonites Woolgarei und Inoceramus 

 Brougniarti r= Exogyrensandstein -f- Grünsandstein) gehören endlich 

 auch noch die Mergelkalke des Eger-Ufers unmittelbar unterhalb 

 Laun an, welche in ihrer Petrefactenführung ganz mit den Grün- 

 sandsteinen, aus denen sie durch Aufnahme von mehr Thon und 

 Kalk entstanden sind, übereinstimmen. Reuss hat dieselben zu seinem 

 „unteren Plänerkalk" gerechnet." 



Schlönbach považoval tedy naše pásmo V. jako facii řasáku 

 a exogyrového pískovce od Malnic čili našeho horního pásma IV. 

 Patrně neměl Schlönbach příležitost viděti jednak vrstvy pásma V. 

 spočívající bezprostředně na pásmu IV. u Malnic ani mezi Malnicemi 

 a Louny, jednak řasák v Lounech. 



Krejčí***) určuje vyšší vrstvy našeho pásma V. v Lounech jako 

 Reuss: „Ty samy slinité vrstvy (Teplické vrstvy =. Plänerkalk = Hun- 

 dorfer Schichten = Pásmo X.) v podobě bělošedého slinu nacházejí se 

 na vrcholu tak zvaných Bílých Horek jižně od Března mezi Malnicemi 

 a Louny; tyto vrstvy táhnou se do Loun samých, až ku příkrému 

 břehu Oharky." Naše souvrství Va určuje Krejčí f) takto: „Jiný 

 kámen Lounského okolí, kterýž z řasáku se vyvinuje a jejž prof. 

 Reuss pod jménem šedého vápence (grauer Kalkstein) uvádí a místem 

 na vápno bohatší jest (u pravého břehu Oharky blíže Loun), obsahuje 

 tytéž skameněliny jako řasák, pročež se také k jeho pásmu připočísti 

 musí." 



*) Běloh. a Málu. vrstvy str. 57. 



**) Die Brachiopoden d. böhm. Kreidef. str. 146. 



***) Studie str. 60. 



f) Studie s'r. 56. 



Tř. matliematicko-přírodovčdecká, 1898. 



