Pásmo V. — Roudnické — křídového útvaru v Poohří. ß\ 



krývajícími jej pásmy VI., VIL, VIII. a IX. (u Lenešické cihelny) 

 a tu zase nebylo přístupno pásmo IV. 



Mocnost pásma V. u města Roudnice obnáší 20 m (Pode Kbelí 

 mezi Roudnicí a Bechlínem). Ony části pásma V., které přístupny 

 byly v Poohří od Roudnice k Postoloprtům mají mocnost: 



U Račan blíže Píst 25 m 



V Podhrázském mlýně u Veltěže . . . 14*8 „ 



V Čenčicích, profil 48. obr. 30 ... 20 „ 



V Lounech více než 20 „ 



Na Bílých Horkách více než 175 „ 



Již z těchto příkladů vychází, že mocnost pásma V. z Roudnice 

 do Poohří roste a že mocnost jeho větší je než- li 20 m. 



Nejnižší souvrství našeho pásma V., souvrství V«, které je 

 zvláštní facií nejnižších slínových vrstev pásma V. od Roudnice, po- 

 číná se vyvinovati u Podhrázského mlýna v mocnosti 2*8 m, má 

 v Lounech 3'3 m mocnosti, u Břvan 3*6 m, na Bílých Horkách 2'0 m, 

 v Malnicích u Skupické cesty 22 m. 



Palaeontologie pásma V. 



Tak jako v okolí Ripu tak i v Poohří liší se pásmo V. poměry 

 palaeontologickými od pásma IV. Je ovšem přirozeno, že tam, kde 

 na počátku pásma V. nenastal po usazení se řasákových vrstev 

 pásma IV. příkrý obrat v usazování se minerálních látek, že se tam 

 mohly mnohé druhy ještě udržeti, které jsme vídali v pásmu IV., 

 jak o tom svědčí přehledný seznam skamenélin nejnižšího souvrství Va. 

 Jakmile však přejdem z písčité neb vápencové facie Va do slínových 

 facií nejspodnější části pásma V. v nejbližším okolí Roudnice, liší se 

 značně poměry palaeontologické od vrstev pásma IV. a souhlasí zcela 

 s těmitéz slínovými vrstvami horní části pásma V. Nehledíme-li však 

 ku povšechnému seznamu skamenělin nejspodnějších vrstev pásma V. 

 a nejvyšších pásma IV. v celém Poohří, nýbrž ku jednotlivým společ- 

 nostem skamenělin jejich, jak je nalézáme v určitém malém okrsku, 

 tu se jeví mezi společnostmi vrstev Va a IW rozdíl. Ku př. : 



