Pásmo VI. — Yehlovické — a VIL křídového útvaru v Poohří. 77 



jakož i mezi sebou určitě odděliti. Jsouť úplně stejného petrograři- 

 ckého složení a následkem toho i palaeontologické poměry jejich ne- 

 budou se valně lišiti. Měl jsem příležitost nalézti v tomto souvrství 

 VI. + VII. pouze : 



Ostreu semiplanu 

 a Spondylus spinosus. 



Mocnost vrstev těchto obnáší tu jen 4*5 m a na povrchu jejich 

 tvoří se proměnou pyritu hojně sádrovce. Pod drobnohledem též hojně 

 glaukonitu a jehlic spongií se jeví. 



Profil 85. 



ve stráni SV. od Lenešické cihelny. 



Obr. 54. 

 Temeno stráně ve výši 235 m n. m. 



M 



(Smérem k vrcholu Chlumu pokračují vrstvy vyšší.) 



3. Slinitý jíl šedý na povrchu ve žlutou neb bělavou zem rozpadlý 

 Dále od povrchu mokrý. Na povrchu hojně pecek limonitu a sá- 

 drovec. Hlavní naleziště Březenských skamenélin 7"0 



£ j 2. Sun glaukonítický modravý v pevnější lavičce 0"1 



1. Slinňý jíl ústricový šedý do modra na povrchu rozpadlý, modravě 

 bílý. Dále od povrchu mokrý. Na povrchu hojně sádrovce se po- 

 valuje 3-9 



224-0 ■ 



4. Písčitý slin glaukonítický modravý, na povrchu šedý. Obsahuje 

 pecky pyritové obyčejně v limonit proměněné. Pevná lavička . .02 



3. Jilovitý slin modravý se šedými skvrnami neb šedý s modravými 

 skvrnami. Na povrchu zažloutlý. S peckami pyritovými, obyčejně 

 v limonit a sádrovec proměněnými 1*5 



2. Slinitý vápenec spongiový modravý, na povrchu bělavý neb žlutavý. 

 V pevných lavicích vystupuje. Zvětrá až v bělavou zem. Některé 

 polohy jsou slinitéjší, měkčí, zvláště ve vyšší poloze a přechází ve 

 slin dosti pevný. Má velmi mnoho spongií, místy i v chomáčích. . 3-6 



1. Písčitý slin hrubozrnný glaukonítický spongiový. Tmavošedý do modra, > 



přechází do Šeda až do žlutá, podle stavu zvětrání. Místy s velmi 

 hrubými zrny křemene šedými neb tmavozelenými. Místy tolik 

 písku, že přechází partie jeho y pískovec Naproti tomu jsou v hor- 

 nině této také skvrny čistšího slinu, které jsou-li nezvětralé, mají 

 barvu tmavošedou do modra, zvětrají-li jsou světlé, žlutavé do 

 béla. Jsou též kruhovité a v podobě pásků jako průřezy do Fu- 

 koidech. Tu a tam třpytí se šupinka muskovitu. Velké množství 

 spongií chová. Místy vyčnívá z tohoto slinu šedá vápencová lavička 

 o menším množství glaukonitu 30 



215-7 



„. ,,j 1 vu I Jilovitý slin modravý s hojným sádrovcem, na povrchu šedý 

 as " ' ' '1 neb žlulavý rozpadlý . 



4*5 m 

 211-2 



p-, v i Jílovky s ^ n modravý s hojným sádrovcem, na povrchu šedý neb 



1 žlutavý rozpadlý 4-5 m 



Dno vodoteče na úpatí stráně. 206-7m n. m. 



Tř. mathematicko-přírodovědecká. 1898 . 7 



