4 X. Čeněk Zahálka : 



Tato nesrovnalost, kterou jsem tušil v určení pásem po obou 

 stranách Ohře u Budyně již r. 1887.. byla hlavní příčinou, že od- 

 ložil jsem na čas studia útvaru křídového v Českém Středohoří a 

 Poohří a hledal výckodiště ku rozluštění stratigrafických poměrů útvaru 

 klidového v Ěipském Polabí a Povltaví a také tam rozluštění onoho 

 dosáhl. 



Než-li přistoupíme ku popisu pásma VIII. v Poohří, povšimněme 

 si, jak se měnily facie tohoto na cestě z Polomených Hor na Řipskou 

 vysočinu. 



Pásmo Vílí. je ve středu Polomených Hor, ku př. u Tupadel, 

 téměř úplně z kvádrového pískovce složeno. Blížíme -li se z ústředí 

 Polomených Hor do okolí Mělníka, Libečková a Stětí (po pravé straně 

 Labe), tu stávají se nižší vrstvy pásma VIII. slinitější, stávají se 

 totiž slinitými pískovci s četnými lavicemi křemitého vápence, kdežto 

 svrchní díl pásma VIII., Fiučem „Prvý Kokořínský kvádr" zvaný, 

 zůstává pořád kvádrovým pískovcem. Čím dále se však z okolí uvede- 

 ného blížíme, jednak po pravé straně, jednak po levé straně Labe 

 k Roudnici, tím více přechází horní část pásma VIII. v písčité sliny 

 s lavicemi křemitého vápence a v tytéž horniny přejde i spodní část 

 pásma VIII. — Na So vi ci u Roudnice a v blízkosti hory Ripu vy- 

 mizí poslední stopy pískovců v pásmu VIII. a pásmo toto vystupuje 

 pak opět jako jeden petrografický celek jako v Polomených Horách, 

 ovšem ve íacii úplně změněné. A právě v té podobě, v jaké je 

 pásmo VIII. u Roudnice, ku př. na Kodrovině, u Krábčic, Vesce atd.. 

 v té samé podobě poznáváme pásmo VIII. ve zmíněné již dříve stráni 

 Pooharecké od Břežan u Budyně ku Libochovicům. I zde jsou ony 

 pisčité sliny šedé místy s hrubšími zrnky křemene jako u Roudnice. 

 I zde má za patro ono charakteristické pásmo IX. se svými slinitými 

 jíly a četným sádrovcem jako u Roudnice. Základ pásma VIII. mezi 

 Hostenicemi, Břežany a Libochovicemi přístupen není. 



Proberme některá náleziska pásma VIII. mezi Hostenicemi a 

 Libochovicemi. 



Břežany. 



Zde vystupují ve stráni šedožluté vrstvy písčitého slinu, místy 

 se sádrovcem. Týž vyplňuje trhliny aneb je vytvořen v peckách jako 

 proměna po pyritu (z bývalých spongiíj. Zřídka kde jeví se v písčitém 

 slinu šupinka muskovitu. Z obce Břežan vzhůru, dle cesty k sušárně, 

 jeví se tento 



