Pásmo VIII. křídového útvaru v Poohří. 



Profil 86. 



Vrchol stráně při cestě ve výši asi 214-5 m n. m. 



Zlutnice v mocnosti 3 m. 

 Diluvium l Stopy středohorského štěrku. 

 \ Štěrk pra horní a silurský. 



Pásmo IX 



i 2. Tmavošedý shnitý jíl s hojným sádrovcem 



X. : 1. Týž jíl pokrytý štěrkem s hora dolů sesutým a výš 

 ( žlutnicí. 



m 



7. Pisčitý slin pokrytý 0-3 m mocným štěrkem s hora dolu sesutým 



a žlutnicí, ve výši 2*8 



G. Pisčitý slin šedý do žlutá, rozdrobený na povrchu. 



5. Pisčitý slin týž co 6. ale v tenkých deskách. Vrstvy 5. a 6. mají 



\\ 



Kaplička 



4. Pevnější a vápnitější lavička Ï 



3. Pisčitý slin v deskách na povrchu J- 2-0 



2. Lavička jako jsou 4 ! 



1. Mocné stolice písčitého slinu šedého do žlutá 5.0 



Pata stráně při obci Břežanech. 



Vrstvy pásma VIII. jsou tu velmi chudé na skameněliny. V nej- 

 vyšší vrstvě 8. nalezl jsem toliko 



Cristellariu rotulatu Lam. sp. 

 a osten ježka mořského. 



Vrstvy nejspodnější chovají též pecky sádrovcové od velikosti 

 ořechu až pěstě. Povstaly proměnou pyritu, jenž byl hmotou skame- 

 úující po spongiích. Ovšem nebyl tento pyrit původní hmotou ska- 

 menující. U Lenešic shledáme takových- pecek (kulovitých tvarů sá- 

 drovcových krystallinických) ve větším množství a tam jsou ještě 

 vedle nich spongie se zachovanou kostrou. 



Od Břežan lze stopovati vrstvy našeho pásma VIII. jednak ku 

 Hostenicům, jednak do Žabovřesk. 



Žabovřesky. 



Při východní straně obce Žabovřesk odkryty byly r. 1887. 

 v mocnosti 10 m písčité sliny šedé ve dvou větších lomech. Pisčitý 

 slin náleží spodní části pásma VIII., má četná drobná zrnka glau- 

 konitu, málo šupinek muskovitu. tu a tam větší zrnko křemene. Po 



