Pásmo VIII. křídového útvaru v Poohří. 7 



Pecten Dujardinii Roni. 

 Rhynclionella plicatilis Sow. 

 Séquoia Reichenbachi Gein. 



Východně od Radověsického mostu nálezném podobný sled 

 vrstev : 



Profil 88. 



Vrchol stráně pobřežní. 1685 m n. m. 

 Alluvium. Ornice černá s úlomky písčitého slinu (0.5 až) 1 m 



Diluvii i Žlutá hlína písčitá s hojným stříbrolesklým muskovitem 1 (až 2) m 

 \ Sterk oharecký 0-5 „ 



Pas VITI i ^" Pi^uý s ^ n šedožlntý v kousky rozpadlý, nahoře shorcený 2-0 m 



\ 1. Písčitý slin pevný, v mocné lavice se lámající ;V0 „ 



Řečiště Oharky. 159 m n. m. 



Po obou stranách Klapského potoka v šířce od Oharky až ku 

 silnici Libochovické vychází týž písčitý slin pod diluvialními štěrky 

 ohareckými a diluvialními hlínami na povrch. U křížku, na východní 

 straně od ústí potoka, končí se písčitý slin pásma VIII. a v něm za- 

 ložen je lom. Slin ten je šedý, místy do žlutá. Obsahuje více nebo 

 méně velmi jemných zrnek glaukonitu i hrubší zrnka křemenná, jako 

 u Radověsic. Obsahuje: 



Nautilus sublaevigatus D'Orb. 

 Exogyra lateralis Reuss. 



O několik kroků dále na východ vycházejí na povrch vápnité 

 sliny pásma X. a tvoří v témž horizontu pobřežní stěnu Oharky tak, 

 jako předchozí písčité sliny pásma VIII. Je to zajímavá dislokace, 

 jejíž rozsedlina dislokační pokryta je mocnou žlutou hlinou a proto 

 nepřístupna. 



Jak již řečeno, nastává v rozšíření pásma VIII. na povrchu 

 zemském velká mezera od Libochovic až ku Lenešicům. 



Lenešická cihelna. 



Profil 85. Obr. 54. 



Od samé pece Lenešické cihelny lze sledovati ve stráni dále na 

 SV. horizont pásma VIII. Vystupuje tam ostře z povrchu, zvláště ve 

 strži, jak znázornili jsme na obr. 54. a profilu 85. takto : 



