Pásmo "VIII. křídového útvaru v Poohří. 9 



Kladivem dají se těžce vytloukati celé exempláry; za to najdeme 

 pěkné exempláry tam, kde větší plocha vrstevná je na povrchu od- 

 kryta a vlivům povětrnosti vystavena. Větráním horniny a jejím 

 splakováním vyluhují se pevnější tvary spongií na povrchu vrstev. 

 Některé spongie jsou v pyrit proměněné a větráním mění se vlimonit 

 aneb sádrovec. To platí zvláště o Craticulariích. 



V souvrství VIII i. nalézá se: 



Gastrochaena amphisbaena Gein. (vz) 



Exogyra conica Sow. (zř) 



Exogyra lateralis Reuss. 



Ostrea semiplana Sow. (zř) 



Craticularia vulgáta Poč. (vh) 



Craticularia Zitteli Poč. (vz) 



? Leptophragma striaíopunctata Roem. sp. (zř) 



? Pleurostoma bohem icum 10 ) Zitt, (vz) 



Pleurostoma ramosum Gerst. sp. (h) 



Guettardia trilobata Rom. sp. 



Diplodictyon heteromorphum Reuss. sp. (vz) 



Siphonia ficus Goldf. (h) 



Mnoho jiných neurčených spongií. 



Achilleům ? 



Fucoides sp. (zř) 



I zde jsou mnohé spongie v sádrovec proměněné. V souvrství 

 VIII]. jsou hrubá zrna křemenná barvy zelené a dosahují velikosti 

 až 15 mm. Jsou dosti hranatá. Také se vyskytují v hornině Vlili. 

 hrubé kousky pískovce zeleného křemitého až o 15 mm délky. Zdá 

 se, že předchozí křemenná zrna hrubá z něho pochází. 



Ve vrstvách VIII 3 -f- 4. : jež mají úhrnem mocnost pouze 1*7 m, 

 soustřeďují se vlastnosti pásma VIII i IX. Po stránce petrografické 

 mohli bychom je již ku pásmu IX. počítati; po stránce palaeontolo- 

 gické upomínají svými spongiemi ještě na pásmo VIII. Počítal-li jsem 

 je přece ku pásmu VIIL, stalo se tak proto, poněvadž teprve v ná- 

 sledujícím vyšším souvrství 1X1. objevuje se větší množství Ostrei 

 semiplany, právě tak, jako v oněch nejnižších vrstvách pásma IX. 



10 ) Zdá se. že to jsou jen spodní části, tedy zlomky, od Gnettardie tri- 

 lobaty. 



