20 X. Čeněk Zahálka: Pásmo VIII. křídového útvaru v Poohří. 



Mimo to Gümbel a Fric měli naše pásmo VIII. za aequivalentní 

 s pásmem V. na Bílých Horkách u Malnic. 



Jak z naší studie o: „Pásmu VIII. křídového útvaru v okolí 

 Éipu" je známo, je pásmo VIII. až na nejspodnější vrstvy jeho 

 stejnodobé s Fricovým „Prvým kvádrem Kokořínským" v oboru Jizer- 

 ských vrstev v Polomených Horách. Z té příčiny jest i pásmo VIII. 

 v Poohří z větší části aequivalentní Fricovu Prvému kvádru Koko- 

 řínskému. 



V naší studii: „Pásmo VIII. křídového útvaru v okolí Éipu," 

 srovnávali jsme pásmo VIII. s prácemi Fricovými o útvaru křídovém 

 v okolí Loun a Malnic a došli jsme k tomu úsudku, že by pásmo 

 VIII. bylo aequivalentní s vrstvami, jež Fric Lounskými koulemi 

 nazval a za stejnodobé s Reussovým Exogyrovým pískovcem považoval. 

 Proto připojili jsme ku názvu našeho pásma VIII. v okolí Éipu též 

 název „Lounské". Když jsme však nyní podrobně stopovali veškera 

 pásma křídového útvaru v okolí Éipu Poohřím až do okolí Loun a 

 Malnic, shledali jsme, že Fricovy Lounské koule nejsou samostatným 

 horizontem českého křídového útvaru (Vix naše pojednání o pásmu 

 IV, V, a VIII. křid. útv. v Poohří). Následkem toho uvedli jsme již 

 při pásmu IV., že tím padá naše srovnání pásma VIII. s Lounskými 

 koulemi. 



U pásem III. až VII. v Poohří jsme pozorovali, že čím dále 

 z okolí Ěipu do okolí Postoloprt, tím více přibývá vrstvám jehlic 

 spongií. To samé platí i o pásmu VIII. V tom nejen jehlice spongií 

 u velikém množství se nalézají, ale i celé spongie. Také v tom 

 shoduje se pásmo VIII. s předchozími pásmy III. až VIL, že se 

 stává čím dále k Postoloprtům bohatším glaukonitem, což souvisí jak 

 víme z našich prací s přibýváním jehlic spongií, poněvadž tyto často 

 z glaukonitu složeny bývají. 



Také se mění pásmo VIII. z okolí Řipského do okolí Postoloprt 

 v jiné facie. Blíže Éipu, Roudnice a Budyně sestávaly vrstvy pásma 

 VIII. z písčitých slínů jen místy s hrubším zrnkem glaukonitu a 

 křemene a se skrovnými lavicemi vápencovými. U Libochovic přibylo 

 vrstvám hrubších zrnek křemene i glaukonitu a u Lenešic jest jich 

 tolik, že některé partie hrubozrnného písčitého slinu v pískovec již 

 přechází. Vyšší vrstvy přechází u Lenešic ve vápence a sliny. 



Nákladem K.rál. České Společnosti Nauk. — Tiskem dra Edv. Grégra v Pra2« 



