Btutičnaté soli kyseliny jantarové, jablečné a vinné. 



Kyselina jablečná. 



Alkalické jablečnany srážejí se rovněž neutrálným roztokem du- 

 sičnanu rtutičnatého. Množství sedliny srážením za chladu vzniklé jest 

 ale kolísavé a neodpovídá theoreticky vypočtenému dle vzorce 

 C 4 H 4 5 Hg 2 , jak se dalo souditi dle analogie s prvějšíma dvěma ky- 

 seliuama. Zjištěna pak v sedlině této přítomnost kyseliny dusičné, 

 a jelikož sebe delším promýváním nebylo lze jí odstraniti, jakož že 

 i elektrolyticky stanovené množství rtuti bylo vyšší theoretického 

 (83"33°/o oproti 75 , 20°/ )i sráží se patrně podvojná sůl jablečnanu a 

 dusičnanu rtutičnatého. Sedlina delším stáním mění se taktéž v slabě 

 krystallinickou, silně lpící na stěnách a tvořící na povrchu tekutiny 

 pevný povlak. Vaří-li se sedli na tato kratší dobu stává se zrnitou, 

 delším varem se částečně rozkládá; taktéž i množství sedliny získané 

 při stejném množství roztoku a stejné době varu značně differovaly. 

 V sedlině povařením připravené nalezeno 78'24 /o rtuti; vylučuje se 

 tudíž jablečnan rtutičnatý v různém poměru s dusičnanem rtutičnatým. 

 Roztok jablečnanu obsahující as 10 cc. l°/ kyseliny dusičné se při- 

 dáním dusičnanu rtutičnatého toliko kalí a teprve delším stáním 

 usazuje se sedlinka. Ku kvantitativnímu účelu nebylo lze docíliti 

 stejných výsledku. 



Možnost využitkovati vlastností jautaranu a vinanu rtutičnatého 

 ku kvantitativnímu dělení obou kyselin ve víně, po případě kombi- 

 nování s některou jinou methodou, jakož i hodí-li se stanovení ky- 

 seliny jantarové co rtutičnaté soli pro pivo, podrobím dalšímu 

 výzkumu. 



Chemické laboratorním c. k. české vys. školy teehnické v Prase. 



J ^s. Cj 



Nákladem Král. České Společnosti Nauk. — Tiskem dra Éd. Grégra v Praze 1898. 



