18 XIII. Jaroslav J. Jahn: 



O vrstvách, tvořících podklad vápencového pásma 



Podolského. 



Určuje stáří různých hornin palaeozoických v části Železných 

 Hor, o níž jednáme, vycházel Krejčí z úplně nesprávného předpo- 

 kladu, že ve středu našeho pásma horského (t. j. asi v okolí Podola) 

 jsou uloženy nejstarší horniny, načež čím dále na sever, k polabské 

 nížině, tím mladší horniny následují. 



K tomuto nesprávnému určování stáří palaeozoických usazenin 

 v Železných Horách přiměla Krejčího právě asi hlavně okolnost, že 

 nedovedl rozeznati stratigraficky samostatné pásmo tmavých vápenců 

 od vápenců světlých. Krejčí správně pozoroval, že vápence tmavé 

 střídají se s břidlami hlinitými (viz výše můj popis pásma e 3 u Po- 

 dola). V těchto břidlách našel tytéž zbytky lilijic jako ve vápencích 

 řečených. Považuje pak břidly tyto za obdobu středočeského pásma 

 d 15 přisoudil Krejčí i všem Podolským vápencům stáří pásma d v Ná- 

 sledkem tohoto omylu měl ovšem Krejčí křemence, tvořící obdobu 

 středočeského pásma d 2 , z& stupeň mladší Podolských vápenců. 36 ) 

 A jelikož křemence tyto leží na sever od Podolských vápenců, po- 

 kládal Krejčí všecky vrstvy severně od Podola za patro vápenců 

 Podolských. 



Nález rozhodně význačné zkameněliny pro svrchní silur, Lobo- 

 lithus Micheliui Barr., v černých vápencích Podolských dokazuje, že 

 právě opačný sled vrstev vyskytuje se tu ve skutečnosti, ze u Po- 

 dola vyvinuty jsou nejmladší palaeozoické usazeniny a čím dále na 

 sever, tím starší horniny následují: spodní silur, kambrium, prahory. 



O pravdivosti toho, co jsem právě řekl, přesvědčil jsem se též, 

 zkoumaje sled vrstev na sever od Podola směrem k Heřmanovu 

 Městci. 



Opustivše pásmo vápencové, octneme se nejprve v dosti mocném 

 pásmu černých, tenkolupenných břidlic, o nichž jsem se právě vyjá- 

 dřil, že asi aspoň z části patří k pásmu e la . Uložení břidlic těch jest 



36 ) Pravit Krejčí ve „Vysvětlivkách ku geolog, mappě Železných Hor' : 

 „Tímto nálezem (t. j. ScolitM) jest téměř úplně zjištěno, že křemence Zelezn)'ch 

 Hor patří k pásmu d, 2 , z čehož následuje, že černé břidlice hlinité, uzavírající v sobě 

 ložisko vápence Podolského a ležící pod těmito křemenci, musí náležeti k pásmu 

 d a ." A dále: „Tyto černé břidlice hlinité mohly by se sice vykládati za d-, než 

 tomu odporují poměry uložení, něhot tyto břidlice hlinité leží pod křemenci" (1. c. 

 str. 56.). 



