20 XIII. Jaroslav J. Jahn: 



křemencové d 2 místy tmavé, slídnaté, drobové i hlinité břidlice s re- 

 zavými, rovnými plochami vrstevnými. 



Následující na sever horniny mám za obdobu středočeského 

 kambria. Jsou to : křemenný až drobový slepenec, shodný s Třemošen- 

 ským slepencem středočeského kambria. Slepenec tento je místy jemno- 

 zrný, místy hrubozrný, tmavý neb světlejší, místy červenavý, vrstevné 

 plochy jeho bývají potaženy okrem. Shoduje se tedy úplně se slepen- 

 cem ze Skrejsko-Tejřovického kambria. Slepenec tento vyskytuje se 

 také v Semtínské breccii. 



V hořejších vrstvách přechází slepenec tento v křemenitý a kře- 

 mencovitý pískovec, ponejvíce tmavošedý, shodující se až na barvu 

 svoji s obdobnou horninou Skrejsko-Tejřovického kambria. 



Dále na sever následují droby a drobové pískovce, patřící roz- 

 hodně k praekambriu. Černý, jemnozrný, velmi pevný drobový písko- 

 vec zdejší shoduje se úplně s obdobnou horninou z podkladu Skrej- 

 ského kambria, zvláště s drobovým pískovcem při pravém břehu Be- 

 rounky proti Šlovicům. 40 ) Táž hornina tvoří mocné pásmo u Rychm- 

 burka v Železných Horách. Šedozelená droba, jíž končí profil náš na 

 sever, podobá se petrograficky rovněž horninám obdobným v podkladu 

 Skrejsko-Tejřovického kambria. 



Odtud na sever pokryty jsou prahorní vrstvy, jež by následo- 

 vati měly, usazeninami křídovými. 



V podkladu vápencového pásma Podolského zastoupeny jsou 

 tedy: pásmo e x (nejspíše), pásmo d s , v pásmo d 2 , kambrium a prae- 

 kambrium. Ve srovnání se středočeským silurem scházejí tudíž : 

 pásmo d 5 (Kosovské křemence a Kralodvorské břidly), pásmo d 1 

 (d ía g ) a Skrejsko-Jinecké paradoxidové břidlice. Ukáži níže, že ně- 

 která z těchto pásem přece jsou zastoupena v Železných Horách, 

 třebas by právě nebyla vyvinuta přímo v podkladu Podolských vápenců. 



Přehled dosud známých stupňů silurských v Železných 



Horách. 



Z toho, co jsem dosud uvedl, vysvítá, že letošními výzkumy 

 mými v krajině mezi Vápenným Podolem a Heřmanovým Městcem 



40 ) Viz práci moji „Über die geologischen Verhältnisse des Canibrium von 

 Tejřovic und Skrej". Jahrb. d. k. k. geolog. Keichsanst. 1895, roč. 45., ses. 4., 

 str. 729. 



