10 XVIII. Jos. Rybka: 



Štolc považoval za jednobuněčné žlázy, jsou nějakým takovým útva 

 rem, jaký jsem shora popsal. 



Nervová soustava v hlavních svých komponentech odpovídá typu 

 obvyklému u Limnodrilů. (Obr. 10). Mozek mohutně vyvinutý jest 

 značně do šířky protažen tak, že šířka jeho jest větší., než délka. 

 Zadní laloky (III.) jsou kulovité a odděleny od sebe hlubokým záře- 

 zem obrysu čtvercového. Na tyto laloky upevňuje se pár svazů (pv), 

 které táhnou se šikmo ku hřbetní straně, kdež mizí mezi svaly inte- 

 gumentu. Na vhodných řezech podélných, směrem vertikálním vede- 

 ných, jeví se tyto svazy jako přímé pokračování vnitřního neurilem- 

 matu, které odděluje od sebe částečně i vláknitou substanci a buňky 

 nervové. Laloky postranní jako u všech Limnodrilů, jsou úplně za- 

 krsalé. Za to mohutně vyvinuty jsou laloky přední. A tu mohu znova 

 jen důrazně vytknouti pozorování prof. Vejdovského a Stolce. Ti po- 

 znali, že přední laloky jsou vždy u rodu Limnodrilus rozděleny ve 

 dva páry: větev hoření (I.) a dolení (IL). Štolc uvádí toto jako gene- 

 rický znak, platný jen pro Limnodrily. Totéž rozdělení pozoroval jsem 

 jak u Limn. Dugèsi tak u Limn. Hoffmeisteri. U onoho obě větve 

 vycházejí ze společného místa, však již na počátku svém jsou rozdě- 

 leny. Větev hoření brzy značně naduří v podlouhlou uzlinu a potom 

 probíhá dále směrem horizontálním ku přídě těla. Větev spodní na- 

 proti tomu ubírá se směrem dolů, as tak, jakoby mířila k otvoru úst- 

 nímu. Brzy však setká se s kommissurami pásma břišního (com 2 ) 

 a spojuje se s nimi. Na místě spojení vždy přítomno jest více buněk 

 nervových i vzniká tak uzlina, z níž teprve postupují slabé větévky 

 nervové (nv) k otvoru ústnímu, aby innervovaly ústní pysky. Slabší 

 pak větévka kommissur {com x ) ubírá se výše a ku předu, kde spojuje 

 se se svrchní větví předního laloku. Uprostřed přední strany vybíhá 

 ještě mozek v slabou větévku, která přechází po kratinkém průběhu 

 v častěji již pozorované ganglion procerebrální (#), z něhož paprsko- 

 vitě vycházejí nervy ku integumentu laloku Čelního. 



Kommissury, jichž spojení s mozkem bylo již popsáno, tvořeny 

 jsou z hlavní části vlákny nervovými. U některých forem byl pozo- 

 rován na počátku a na konci jich více méně mocný povlak buněk 

 nervových. U tohoto však druhu jsem zcela bezpečně rozpoznal po- 

 vlak buněk nervových na celém průběhu kommissur. V pásmo břišní 

 přecházejí kommissury rovněž karakteristickým způsobem, tvoříce zá- 

 řez tvaru srdčitého, pro druh tento také zcela konstantní. 



Břišní pásmo tvoří v každém segmentu pravidelně tři uzliny. 

 Uzliny ty (obr. 11.) jsou však tvaru velice nápadného a zvláštního 



