O některých elementech v očních zauzlinách Decapodů. 3 



První jasný obraz o počtu a stavbě očních zauzlin podal G. 

 Bellonci, který v řadě prací (78 — 86) popsal centrální soustavu 

 nervovou u různých typů členovců a sice, jak už Ovsjannikov činil, 

 na sériích řezů. Bellonci pak shledal toto : u hmyzů jsou tři zauzliny 

 oční, u PodopMhalmat (Squilla mantis) čtyři, u Isopodů (Idothea, 

 Sphaeroma, Porcellio) dvě. Tyto zauzliny jsou v mozku spojeny s lobein 

 čichovým opačné strany tvoříce tak chiasma opticoolfactorické. Čtvrtou 

 zauzlinu korýšů pňookých rozdělil Bellonct na tři části a vyslovil 

 domněnku, že tato zauzlin a funkcí do jisté míry představuje kalichy 

 (pilzhutförmige Körper) hmyzů. Homologisovati by Bellnoci tyto dva 

 útvary nechtěl, naopak, považuje poslední zauzlinu oční u korýšů za 

 rozlišenou část třetí zauzliny, jak prý na to primitivnější poměry Iso- 

 podů ukazují. 



M. J. Dietl ve třech pracích (76, 78 a , 78b) poznal, že temná 

 místa v čichovém lobu nejsou buůky, nýbrž že jsou složeny ze tkané 

 nervové („Marksubstanz.") Uvedu později, jak si tuto tkáň nervovou 

 představoval. Na rozdíl od Bellonciho má Dietl za to, že celá 

 zauzlina čichová korýšů představuje kalichy hmyzů. K této domněnce 

 byl přiveden složitou stavbou čichových lobů u Decapodů. 



Em. Berger (78) sledoval poměry mozku a očních zauzlin 

 u mnohých zástupců členovců a podal mnohé zevrubné zprávy o mor- 

 fologii těchto útvarů; ukázal na morfologickou souvislost kalichů 

 s očními zauzlinami a soudil z toho, že kalichy mají fysiologický úkol 

 uvědomovati dojmy zrakové. Tvrdí dále s Dietlem, že lobus čichový 

 Decapodů představuje kalichy hmyzů. Berger se pokusil také o hi- 

 stologii první zauzliny oční u raka, o čemž se ještě později zmíním. 



K. R. Krieger (78, 80) sledoval poprvé celé série řezů z mozku 

 raka a poznal tím způsobem celkový tvar a polohu temných částí 

 v lobu čichovém a nazval ji dle jich podoby „pyramidy" ; o významu 

 jejich se určitě nevyslovil ( „ differenzirte Punktsubstanz.") Domnívá 

 se s Dietlem a Bergerem, že lobus čichový má dvojí funkci : zrakovou 

 (analogon kalichů) a sluchovou. Zauzlin očních Krieger nezkoumal. 



C. Claus (79) shledal, že svazky nervové jdoucí k dvojitým 

 očím PJironimid se kříží ; toto zajímavé pozorování zůstalo nepo- 

 všimnuto, ano Chun (96) a Zimmer (97) pravíc že stavba očních 

 zauzlin u korýšů a hmyzů s dvojitýma očima ničím se neliší od oby- 

 čejných zauzlin; proti tomu svědčí ale obrázek sám, jaký Zimmer 

 v těchto zauzlinách podává, třebas byl jen schematický. Možná, že by 

 objasnění těchto poměrů přispělo k poznání významu křížení vláken 

 i v jednoduše stavěných očích. 



i* 



