6 XIX. Em. Rádi: 



3. Claus (79). „Punktsubstanz" jsou předně výběžky multipolar- 

 ních buněk nervových a jako takové analogické nervovému pletivu 

 obratlovců a za druhé z větší části pojivová hmota, analogická neu- 

 roglii. Vlákna nervů periferických vycházejí vždy z buněk (jako jejich 

 hlavní výběžek). Jako Claus se vyslovili Bellonci (81), Yung (79), 

 B. H aller (85, 86) (který našel dvojí sítivo v Punktsubstanzi annulatů, 

 jen sít nervovou u nízko organisovaných měkkýšů). 



4. Vejdovský (88 — 92 97). „Punktsubstanz," kterouž jmenuje 

 sítivo nervové, vyvíjí se embryonálně u Rhynchelmis takto: Na místě 

 pozdějšího sítiva leží po každé straně 4 jádra (na příčném průřezu 

 tělem), objatá jasnou cytoplasmou. V tomto čtyřbuněčném syncytiu 

 množí se i karyoplasma i cytoplasma rychleji než u okolních buněk. 

 Jadérka jader ponenáhlu mizí, jádra pak rostouce sblíží se, blána 

 jejich zmizí a cytoplasma tvoří kolem nich jednotný dvůrek. 



Pravá a levá polovina srostlých svrchních jader vysýlá proti sobě 

 směrem k medianně těla svazeček sítiva, toto uprostřed sroste, a tak 

 vzniká příčná kommissura. Reticulum jaderné stává se zřetelnějším, 

 roste na útraty okolní cytoplasmy, kterou zatlačí skoro úplně. Ley- 

 digova Punktsubstanz jest tedy samostatné reticulum, vzniklé zduřením 

 jader z jaderného reticula. Jako Vejdovský, pozoroval embryonální 

 vývoj sítiva nervového i Němec (95) a mohl právě popsaný pochod 

 na embryích Liyidia velmi pěkně sledovati. 



5. Waldeyer (63) označuje sítivo nervové jako „das moleculäre 

 mittlere Stratum", a toto sestává pouze z různě silných výběžků buněk 

 gangliových. Waldeter přijímal dříve na základě praeparatů zjednaných 

 methodou Golgiho volné zakončení nervové, ale praeparaty Dogielovy 

 (methylenovou modří) přesvědčují jej nyní o anastomosách mezi neuro- 

 dendry. Jako Waldeyer se vyslovili: Buchholtz (63), Solbrig (72) 

 H. Schultze (79), Packard (84, 85), Eisig (87), Ravitz (87), 

 Bethe (97). 



6. Retzius (90). Všechna 'Punktsubstanz barví se methylenovou 

 modří a skládá se z pletiva uzlíčkovitě naduřujících, neanastomosujících, 

 v základní hmotu uložených pobočných větviček výběžků buněk 

 gangliových. S Retziem souhlasí Parker (95), Lenhossék (92). 



7. F. Nansen (85, 87). Pletivo nervové jest husté pletivo volně 

 končících trubiček nervových a síťovitý vzhled tohoto pletiva jsou 

 vlastně příčné průřezy těchto nervových trubiček. 



8. G. Pruvot (85) viděl, že nervové sítivo (s anastomosami) tvoří 

 povrchní vrstvu celé massy, uprostřed pak jest pravá „Punktsubstanz", 



