O některých elementech v očních zauzlinách Decapodů. 17 



byl jindy. Nedovolil bych si ani tvrditi, že vnější a střední část lobu 

 jak jsem ji popsal, tvoří nějaké samostatné útvary ve smyslu fysio- 

 logickém, jako útvar vnitřní; spíše se dá každý z nich na několik 

 rovnocenných ústředí nervových rozděliti. Na první pohled jest viděti, 

 že stavba celé této partie nemá nic společného s distalnějšími očními 

 zauzlinami, které dále budu popisovati, nýbrž že jest to partie na- 

 proti nim samostatná. Bethe shledal, že nervus opticus Decapodů 

 (Carduus maenas) obsahuje nervová vlákna, která jdou do 23 různých 

 míst v mozku; většina těchto vláken jde právě zlobu; z toho důvodu 

 považuji tento lobus za střed, kam se podráždění světelné, prošedši 

 distalními gangliemi svádí, aby se odtud do různých částí mozku 

 zase rozvedlo, a proto jsem tuto část očního traktu nazval lobus 

 opticus, chtějí tím jakousi jeho analogii (funkcionelní ovšem) s lobem 

 optickým, jak se u obratlovců (ptáků) popisuje, naznačiti. 



Ganglion opticum (Obr. 1. Tab. I.) 



Ganglion opticum, (třetí zauzlina od oka, druhá od mozku,) má 

 podobu míče, promáčklého jednou částí dovnitř; vypuklá část hledí 

 směrem k oku dutá k lobu optickému. Tím způsobem napodobuje 

 ganglion toto zhruba tvar oka, které jest také na venek vypuklé 

 a dovnitř vyduté; podobný tvar má i epiopticum i retina, a už tím 

 ukazují, že těsněji patří k sobě než ku kalichovitému lobu. Povšimnutí 

 hodno jest, že opticum nestojí příčnou osou kolmo na ose stopky oční, 

 nýbrž jest tak nachýleno, že vnější jeho strana jest k mozku, vnitřní 

 k oku nachýlena a tato jeho šikmá poloha neobjevuje se jen u De- 

 capodů, ale i u hmyzů. Mohu hned zde uvésti, že ani epiopticum není 

 kolmo na osu oka postaveno, nýbrž zase šikmo ale opačně než opticum, 

 takže jeden jejich kraj se sbližuje, druhý oddaluje. Hlavní součást optika 

 jest jako u lobu optického sítivo, které zde tvoří dobře omezenou 

 centrální massu, na jejímž povrchu malé a velké gangliové buňky 

 jsou roztroušeny. 



Opticum spojeno jest neurodendridiemi s epioptikem, lobem 

 zrakovým s mozkem a jak několik vláken Golgiho methodou zbar- 

 vených mi ukazuje, snad i přímo s retinou. V podrobnostech jest 

 stavba jeho taková: Sítivo není zcela stejnotvárné, ale také není roz- 

 děleno v určité palissadovité tvary jako lobus; při větší pozornosti 

 dá se najíti, že se skládá a několika vrstev rovnoběžných s vypuklou 

 jeho stranou, ale vrstvy tyto jsou tak neurčitě ohraničeny, že mi 



Tr. mathematicko-přírodovědecká. 1898. 2 



