22 XX. Emil Bayer: 



buňky a tím i celého orgánu ; ona působí veškery zákonité změny 

 jejich tvaru; ona jsou činitely při vychlipování a zatahování a tudíž 

 podmínkou funkce celého orgánu. Smrštění jich způsobuje súžení spodní 

 buňky a následkem toho i súžení buňky smyslové a vysunutí kuželku 

 výše nad povrch těla; naopak rozpínáním jich se spodní buňka rozšíří, 

 tudíž v podélné ose se zkrátí a s ní se i smyslová zkracuje a stáhne 

 nazpět. 



Proto jsem tuto spodní buňku orgánu nazval buňkou svalovou. 



Zbývá však ještě druhý systém proužků. Patrno, že běží po 

 periferii buňky bud! kruhem nebo spirálou. 



Co tyto proužky znamenají? Trojí jest možno: bud jsou to 

 vlákna samostatná přikládající se k buňce kol dokola, nebo snad 

 okružní ztluštěniny periferické vrstvy buňky samé, nebo konečně zjev 

 druhotný, vlastně stíny způsobené tím, že by povrch buňky byl okružně 

 zbrázděn nebo vráskován. Toto poslední odpovídá skutečnosti. 



Obr. 2. 



Schema stavby a vnitřní struktury dvojbuněčného, kuželkového smyslového 



orgánu. 



K výkladu tomu mne přivedlo pozorování, že vnější stěny sva- 

 lové buňky nejsou zcela hladký, nýbrž jeví nehluboké varhánkovité 

 zářezy. Poněvač také tyto jsou patrný na sériích kterýmkoliv směrem 

 vedených, patrno, že jsou po celém povrchu buňky a musí tedy také 

 s plochy býti nějaká stopa po nich znatelná. I přesvědčil jsem se, že 

 právě to jsou ony proužky. Povrch svalové buňky neuí tedy hladký, 

 nýbrž běží po něm okružné nebo spirální rýhy. 



Čím jsou tyto vyvolány, vysvětlilo pozorování, že zářez na stěně 

 se jeví vždy tam r kde se k ní připíná radiální svalové vlákénko. 

 Tedy svalová vlákénka, v něž jest obsah svrchní části buňky differen- 



