Hypoâermis a nové smyslové orgány kožní Rhynchobdellíd. 31 



Theoretické úvahy. 



Když jsme poznali stavbu nových orgánu kožních, spojení 

 a strukturu jejich částí i způsob jejich funkce, nemůžeme nedo- 

 tknouti se otázky po jejich všeobecném významu. 



V tomto útvaru máme nejprimitivnější dosud známý orgán vůbec 

 (definujeme-li orgán jako soubor elementů); orgán pouze ze dvou buněk, 

 z nichž jedna zřetelně nervově, druhá svalově jest diferencována ! 



Neleží daleko vzpomenouti tu neuromuskuläre nauky Kleinen- 

 bergovt (7), jenž tělům ektodermálních buněk Hydry přiřknul čin- 

 nost vnímavou, smyslovou, a jejich výběžkům svalovou; navrhl pak 

 pro buňky ty název „Neuromuskelzellen" a označil je „als den niedrig- 

 sten Entwicklungszustand des Nervenmuskelsystems, in welchem eine 

 anatomische Sonderung der beiden Systeme in der Weise, wie sie bei 

 allen höheren Thieren vorkommt, noch nicht stattgefunden hat, son- 

 dern jede einzelne Zelle die Trägerin jener doppelten Function ist, 

 indem die Theile derselben die als lange Fortsätze in der Mitte der 

 Körperwandung verlaufen, contractu sind und als Muskel functionieren, 

 während der Zellkörper, von welchem sie ausgehen, der in unmittel- 

 barer Berührung mit dem umgebenden Medium steht, Reize leitet und 

 durch Uebertragung derselben auf die Fortsätze die Contractionen 

 dieser auslöst, d. h. als motorischer Nerv wirkt." 



Zde se tedy obojí činnosť vkládá do jediné buňky. Ústroje po- 

 citu a pohybu jsou ovšem vždy v nejužší funkcionální závislosti 

 a morfologickém spojení; jest však otázka, zdali táž substance jest obojí 

 funkce schopna? A s descendenčního stanoviska jest nejdůležitější, 

 jak se ze substancí původně indifferent nich vyvinou takové, z nichž 

 jedna má jen určitou a druhá zase jinou určitou funkci? 



Dle neuromuskulární théorie Kleinenbergovy existují prvotné 

 tvary, kde obě funkc zůstávají v téže buňce; jen části buňky se při- 

 měřeně modifikují. 



V popsaných právě orgánech Rhynchobdellid máme před 

 sebou poměr spojení elementů čivných s motorickými, jaký jistě jest 

 z nejprvotnějších. Pro smyslovou funkci jest tu však přizpůsobena jedna 

 buňka celá; aby však mohla platně svoji funkci vykonávat, potřebuje 

 měniti poněkud dosah své působnosti, svoje místo a tvar. A k vy- 

 hovění tomuto požadavku stačí zase buňka jediná, jež s ní jest nej- 

 úžeji spojena a obstarává funkci svalovou; proto jest velká čásť obsahu 

 jejího přeměněna v kontraMilní vlákénka, a jen při basi zůstává kolem 



