2 XXIV. Emil Votoček a Jan Šebor: 



koliv spůsobu nitrace vždy produkty vedlejší, zelené barvy, patrně 

 následkem oxydačního působení kyseliny dusičné a to někdy ve 

 množství skrovném, druhdy velmi značném. Vzdor tomu však, že 

 nebylo možno rychlejší nitraci difenylaminu vzhledem k difenylaminu 

 číselně vyjádřiti, získán přece experimentálný materiál, z něhož slabá 

 zásaditosť karbazolu se jeví. Tak poskytuje difeny lamin působením 

 N 2 3 v led. kyselině octové zprvu (nitroso) nitro a v brzku (nitroso-) 

 dinitroderivat, kdežto do molekuly karbazolové za těch okolností vždy 

 jen jedna N0 2 vstupuje. V difenylaminu jest NO skupina (při reakci 

 za imidový vodík vstupující) dosti pevně vázána (nutno energicky 

 zmýdelůovati, aby se odštěpila), naproti tomu u karbazolu odštěpuje 

 se bud již při nitraci samé, neb snad během opětovaných krystalisací, 

 dospěloť se na konec vždy (i když alkoholickým KOH nezmýdelňováno) 

 k čistému nitrokarbazolu (b. t. 210°). 



Pokusy našimi potvrzuje se znovu to, co praví Ciamician a Za- 

 ketti *) ve svých úvahách o zásaditosti pyrrolu : „Basická povaha 

 aminů závisí hlavně od povahy radikálů, jež vodíky ammoniaku na- 

 hrazují, a ukazuje se, že jsou to obzvláště grupy aromatické, jež do- 

 vedou seslabovati solitvorné vlastnosti ammoniaku." Je-li již difeny- 

 lamin pouze slabou zásadou (následkem negativných grup fenylových), 

 musí tím slabší býti karbazol, jenž odvodí se z difenylaminu vytvořením 

 dalšího kruhu aromatického (pyrrolového). 



Další výsledky studia našeho o poměrech nitračních jsou ná- 

 sledující : 



1. V prostředí konc. H 2 S0 4 nelze ani difenylamin ani karbazol 

 úspěšně nitrovati, vznikají značná množství produktů těžko rozpustných 

 (nejspíše oxydačních). 



2. Při nitraci i difenylaminu i karbazolu N 2 3 v prostředí led. 

 kyseliny octové nastává zprvu nitrosace, podobně jako bylo ukázáno 

 Wittem u difenylaminu a prvým z nás u karbazolu při nitraci amyl- 

 nitritové. Jsou-li imidovodíky nahrazeny alkyly (na př. u methyldi- 

 fenylaminu) nepůsobí N 2 3 nitračně, nýbrž v jiném směru. 



3. Karbazol lze nitrovati HN0 3 v prostředí alkoholickém, di- 

 fenylamin nikoli. 



4. Karbazol nitruje se HN0 3 v ledové kyselině octové při 80°, 

 kdežto difenylamin za těch poměrů nitroproduktu neposkytuje. 



*) Berl. Ber. XXVI., 1714. 



