O nitračních poměrech difenylaminu a kařbazolu. 



1. Nitrace difenylaminu 

 v prostředí koncentrované kyseliny sírové. 



Ku 10 g difenylaminu rozpuštěného ve 200 g konc. kyseliny 

 sírové připouštěno 5,45 g kyseliny dusičné hutnoty 1,42 (jedna mo- 

 lekula) tak, aby teplota nepřestoupila 20°. Směs reakční, jež nabyla 

 barvy temně modré, nechána po nějakou dobu v klidu, načež vlita do 

 vody. Tím vyloučena látka černohnědá, jež odsáta, vodou promyta 

 a na talíři pórovitém vysušena, podrobena byla extrakci alkoholem 

 96°/o v apparátu Soxhletově za účelem odstranění případně vzniklého 

 nitrodifenylaminu. 



Extrakt vařen s alkoholickým draslem poskytnul roztok šarlatový, 

 což jest barevná reakce nitrodifenylaminu. 



Zbylá po extrakci černá látka nebyla prozatím dále zkoumána, 

 jelikož nepodařilo se převésti ji z beztvárnosti ve stav krystalický. 

 Na všechen spůsob jest látka tato nositelkou barevné reakce difenyl- 

 aminu s kyselinou dusičnou a sírovou, jíž se při kvalitativném 

 pátrání po kysličníku dusičném užívá v analyse, rozpouštíí se krásně 

 modře v konc. H 2 S0 4 . 



II. Nitrace kařbazolu 

 v prostředí koncentrované kyseliny sírové. 



Nitrace provedena zcela podobně, jak vypsáno u difenylaminu. 

 Ku 10 g kařbazolu rozpuštěného ve 200 g konc. kyseliny sírové při- 

 pouštěno 5,45 g kyseliny dusičné hutnoty 1,42 (1 molekula), při 

 čemž hleděno, aby teplota nestoupla nad 20°. Po ukončené reakci 

 nechána temně zelená směs po nějakou dobu v klidu, načež vlita do 

 vody. Vyloučená pevná látka odsáta a vodou promyta, načež po vy- 

 sušení extrahována důkladně v Soxhletově apparátu — za účelem 

 případně vzniklého nitrokarbazolu — alkoholem 96°/ i v němž nebyla 

 rozpustnou. 



Látka ta amorfní, černé barvy s nádechem do hnědozelená 

 rovněž nebyla prozatím studována, jelikož pro nerozpustnost svou ve 

 všech téměř rozpustidlech nemohla býti krystalována : rozpouštěla se 

 ve fenolu a nitrobenzolu toliko nepatrně na žlutý roztok, lépe v xy- 

 lidinu na hnědý, v konc. kyselině sírové velmi snadno na roztok barvy 

 smaragdové; anhydrid kyseliny octové rozpouštěl jen nepatrně. Dobře 

 rozpouštěla se látka v anilinu, jehož však z toho důvodu, že reaguje 

 s látkami povahy chinonové, z opatrnosti nebylo užito. 



i* 



