O nitračních poměrech difenylaminu a karbazolu. 5 



Jest tedy látka nitrosonitrodifenylaminem. 



Za účelem dalšího prozkoumání zmýdelněna látka následovně: 

 10 g látky v 50 cm 3 alkoholu a 25 cm 3 louhu draselnatého 20°/ ního 

 zahříváno na zpětném chladiči po 1 hodinu, načež neutralisa« zředěnou 

 kyselinou solnou vyloučena oranžová látka, jež odsáta, promyta a kry- 

 stalována z alkoholu; již při druhé krystalisaci dosáhla konstantního 

 bodu tání 134° a jevila veškeré reakce nitrosonitrodifenyl aminu. 



Stanovení dusíka: 



0,1651 g látky poskytlo 25,8 cm 3 dusíka při 18,9° a tlaku 

 745 mm. 



Theorie pro Nalezeno 



nitrodifenylamin nitrosonitrodifenylainin 

 N - : .13,10% 17,30% 17,57% 



Jest tedy látka ještě nezmýdelněným nitrosonitrodifenylaminem, 

 kterážto okolnost svědčí o poměrné pevnosti, jakou jest nitrososkupina 

 na difenylamin vázána, 



Z toho důvodu zmýdelňováno úsilovněji: 7 g látky vařeno 

 s 35 cm s alkoholu a 20 cm 3 20% nmo louhu draselnatého po dobu 

 2% hodiny. Zředěnou kyselinou solnou vyloučena z roztoku vločko vitá 

 oranžová látka, jež opětovanou krystalisaci z alkoholu, ledové kyseliny 

 octové a konečně toluolu dosáhla konstantního bodu tání 131—132". 



Stanovení dusíka: 



.1. 0,1833 g látky poskytlo 21,8 cm 3 dusíka při 19,5° a tlaku 

 737 mm. 



2. 0,1853 g látky poskytlo 21,8 cm 3 dusíka při 18° a tlaku 

 barometrickém 741 mm. 



Theorie pro Nalezeno 



nitrodifenylamin 1. 2. 



N = 13,10% 13,21% 13,25% 



Jest tedy látka připravená uváděním kysličníka dusíkového do 

 difenylaminu rozpuštěného v ledové kyselině octové nitrosonitrodife- 

 nylaminem a sice identickým s tím, jejž získal Witt působením ky- 

 seliny dusičné a amylnitritu na difenylamin (Bod tání 133,5° atd.) 



ným množstvím kysličníku mědnatéko, by spalování pokračovalo co nejvolněji. 

 Získáno tím sice pro uhlík číslo co nejpříznivější, nebylo však možno pro hygro- 

 škopičňost kysličníku měclnatého u vodíka získati výsledku stojné příznivého. 



