8 XXIV. Emil Votoček a Jan Sebor: 



Stanovení dusíka: 



1. 0,1906 g látky poskytlo 22,8 cm 3 dusíka při 17° a 731 mm 

 tlaku. ....-,: ..'• 



2. 0,1831 g látky poskytlo při 16,2° a tlaku barometrickém 

 748 mm 21,2 cm 3 dusíka. 



Theorie pro Nalezeno 



mononitro- dinitrokarbazol 1. 2. 



N = 13,20% 16,4% 13,34% 13,26% 



Jest tedy látka ta nitrokarbazolem. 



4. Do 10 g karbazolu v 50 g ledové kyselině suspendovaného byl 

 uváděn kysličník dusíkový po dobu velmi dlouhou za tím účelem, by 

 se seznalo, nedá-li se takto připraviti i dinitrokarbazol. Reakční směs 

 barvy oranžové vlita do vody a vyloučená látka odsáta a promyta 

 vodou, načež vysušena na talíři porovitém. 



V konc. kyselině sírové rozpouštěla se barvou hnědočervenou, 

 což jest důkazem, že se nitrososkupina během reakce byla úplně 

 odštípla. Krystalisací z isobutylalkoholu získány hvězdicovité aggre- 

 gáty temněhnědých jehliček tajících při 203° — 204°, jež opětovanou 

 krystalisací z toluolu dosáhly bodu tání 209°. Jest to tedy opět 

 mononitrokarbazol, kdežto difenylamin při podobném postupu poskytl 

 již dva isomerné dinitro deriváty. 



V. Uvádění kysličníku dusíkového 

 na methyldifenylamin v prostředí led. kyseliny octové. 



Okolnost, že při působení kysličníka dusíkového jak na karbazol, 

 tak na difenylamin vznikají nejprve nitrosoderiváty, vyvolala otázku, 

 zdali tato předchozí nitrosace jest nutnou. 



Uváděn proto kysličník dusíkový do roztoku 10 g methyldi- 

 fenylaminu v 50 g ledové kyseliny octové. Vznikl tu však pouze 

 černozelený maz, jenž vlitím směse reakční do vody v podobě oleje 

 se vyloučil a po nějaké době ztuhl v pryskyřnatou látku, jež se 

 v alkoholickém drasle rozpouštěla barvou hnědou. 



Patrno z toho, že tímto způsobem lze nitrovati jen sekundárné 

 aminy po předchozí nitrosaci, terciárně nikoli, ačkoli tyto poslední 

 jinak nitrovati jest možno: tak vzniká zahříváním methyldifenylaminu 

 s kyselinou dusičnou p-dipikrylamin (Gnehm, Ber- VIL 1399). 



