XXXII. 



O vztazích mezi vzrůstem a geotropickým zakři- 

 vením kořeoů. 



Napsal Dr. Bohumil Němec v Praze. 



(Práce z botanického ústavu university v Jeně.) 



(Předloženo dne -28. října 1898.) 



Dráždivost patří k základním význačným vlastnostem proto- 

 plasmy a přes to, že se jí nevyčerpává úkol fysiologie, ku kterémužto 

 mínění se Sachs ke konci svého vědeckého působení klonil, přece tvoří 

 vedle studia chemických transakcí odehrávajících se v organismu, nej- 

 důležitější předmět biologického bádání. Ovšem poznání vlastních po- 

 chodů při podráždění se odehrávajících vázáno je na poznání podrobné 

 konstituce protoplasmy vůbec, a dokud té nepoznáme, nezbývá nám, 

 než spokojiti se okolnostmi rázu více vnějšího, jež nepodávajíce zpráv 

 o vlastních pochodech v plasmě se odehrávajících, umožňují nám aspoň 

 nepřímo o pochodech těch uvažovati. 



Dráždivost protoplasmy nedá se srovnati s prostou, jednoduchou 

 akcí a reakcí fysikalně-chemickou, nýbrž všecky dosavadní naše zná- 

 mosti předmětu tohoto se týkající nutí ku přesvědčení, že pochod po- 

 dráždění od podnětu až k výsledku sestává z celé řady vzájemně se 

 vybavujících a regulujících pochodů. Markantní člen tohoto „řetězu 

 podráždění" leží obyčejně teprve na konci řady pochodů podnětem 

 vzbuzených. Ale existence oněch středních členů celého řetězu doká- 

 zána je již prostě faktem, že místo podráždění není vždy místem re- 

 akce, čili, že účinek podráždění jeví se na místě jiném, než kde podnět 

 působil. To dokázal ku př. Rothert 1 ) pro některé zjevy heliotro- 



r ) Rothert, Cohn, Beitr. z. Biol. d. Pfl. Bd. VII. 1896. 



Tř. mathemnticko-přírodovědecká. 1898. 1 



