

2 XXXII. Bohumil Němec: 



pisinu, Kohl-) také pro geotropismus. Velmi zajímavý je dále Czapkův 3 ) 

 objev, že ve špičkách kořenů, jež podráždění vnímají, zmizí anebo 

 aspoň kvantitativně velice klesnou substance stříbro redukující, ačkoli 

 snad by se tato okolnost mohla vykládati jako sekunderní koinpen- 

 sace změny dýchání, jak ji oproti dýchání normálních orgánů nalezl 

 u geotropicky podrážděných Müller. 4 ) V každém případu svědčí oba 

 nálezy pro existenci zvláštních pochodů, ležících při geotropismu mezi 

 podnětem a reakcí — geotropickým zakřivením. To potvrzují také moje 

 pokusy, jejichž výsledky níže budou uvedeny a které se týkají vztahů 

 mezi intensitou vzrůstu a inteu šitou geotropického zakřivení za růz- 

 ných vnějších podmínek. 



Od doby Hofmeistrovy, který měl za to, že vlastní svou tíží 

 kořen se křiví ve směr tíže, mnoho názorů se vystřídalo o mecha- 

 nismu geotropického křivení. Sachs b ) ukázal nesprávnost Hofmeiste- 

 rova názoru a dokázal, že geotropické zakřivení vzniká podrážděním, 

 jako heliotropismus etc. De Vries na základě pokusu, v němž odstra- 

 něním napjetí buněk vznikajícího silou turgoru zakřivený orgán se 

 narovnal, přišel k názoru, že geotropické podráždění vzniká stoupnu- 

 tím turgoru na straně convexní a poněvadž turgor dle SACHs-de Vrie- 

 sovy théorie považován byl za podmínku i příčinu vzrůstu buněk ob- 

 daných blanou buněčnou, byla na snadě domněnka, že stoupnutí tur- 

 goru na straně později convexní zavádí zde také intensivnější vzrůst. 

 Toto stoupnutí turgoru ukázalo se býti mylným předpokladem. Zají- 

 mavým je Worthannův názor o příčině zakřivení podrážděním vzni- 

 kajícího. Wortmann 6 ) má za to, že v podrážděném orgánu protoplasma 

 se stěhuje z jedné strany na druhou, zde pak následkem tohoto pří- 

 livu protoplasmy a plastických látek zvyšuje se intensita tloustnutí 

 membrán buněčných. Tou jednostranně zvýšenou po případě sníženou 

 intensitou vzrůstu dána je podmínka zakřivení, ježto se tím vzbuzuje 

 relativní rozdíl elasticity membrán. Faktum je, že se dosud nepoda- 

 řilo toto stěhování se protoplasmy dokázati. Ale Wortmannova my- 



*) Kohl, Mechanik der Reizkriimmungen, Marhurg 1894. 



3 ) Czapek : Über einen Befund an geotr. gereizten Wurzeln. Ber. d. d. bot. 

 Ges. Bd. XV. 



4 ) Müller N. J. C. : Untersuchungen über AthmuDg und Energie in der 

 Pflanze. Fünfstücks Beitr. z. wis. Bot. Bd. II. 



5 ) Sachs. J.: Über das Wachsthum der Haupt- und Nebenwurzeln. Arbeiten 

 des botanischen Instituts in Würzburg. Bd. I. 1874. Důležité zprávy podal též 

 Frank ve svých Beiträge zur Pflanzenphysiologie 1868. 



6 ) Řada pojednání v Bot. Ztg. zvláště v r. 1887 a 1888. 



