O vztazích mezi vzrůstem a geotropickým zakřivením kořenů. 7 



geotropicky drážděných. Pres to je nápadno, že optimum i těchto 

 poměrů, effektu tuigoru se dotýkajících, leží níže, než optimum vzrů- 

 stu, a je z řečeného vidno, že při geotropickém podráždění právě ony 

 poměry do popředí vstupují. 



Podotknouti tu třeba, že se zde jedná jen o effekt turgoru 

 a tento je závislý na dvou faktorech : Předně na osmotické energii 

 v buňce samé a za druhé na elasticitě, vlastně ductilité membrán 

 (při plné turgescenci buněk). Ze vzájemného působení obou těch fak- 

 torů vyplývá velikost effektu, jenž se udává poměrem mezi objemem 

 buňky turgescentní a plasmolysované. Pro osmotickou energii samu 

 nalezl ku př. Copeland, n ) že její nejmenší hodnota leží při 18" - 20°, 

 tedy hluboko pod optimem vzrůstu a že se zvyšuje jak při stoupání 

 tak při klesání temperatury. Toto stoupání se stoupající temperaturou 

 však nemá vlivu na effekt turgoru, naopak zdá se podle mých po- 

 kusů, že effekt tento již od 23' 5° klesá, ač ovšem docela nepatrně. 

 Ostatně stoupá energie osmotická i přes optimum vzrůstu, nemůže 

 tedy tento pochod býti příčinou položení optima geotropického za- 

 křivení. 



Další moje pokusy týkají se otázky, jak působí změna tempe- 

 ratury na intensitu geotropického zakřivení. Jsou zde platná tatáž 

 pravidla, jaká stanovil Pedersen 12 ) pro vliv změny temperatury na 

 normálně rostoucí kořen? Podle Pedersena odpovídají přírůstky během 

 změn teploty docela přesně postupu přírůstků v jednotlivých tempera- 

 turáeh, jež graficky znázorněny dávají křivku stoupající s abscíssou 

 a obracející convexní stranu ose absciss (až do optima, potom opačně.) 

 Deduktivně souzeno, měl by býti přírůstek při proměnlivé tempéra- 

 ture větší, než při konstantní température střední. Pedersenovy po- 

 kusy tomu vskutku z velké míry přisvědčují. Mých pokusů nebylo 

 tolik, abych mohl proti Pedersenovi vystoupiti. Přidávám se prozatím 

 k jeho nálezům, ponechávaje si některá speciellní šetření na dobu 

 pozdější. 



Je otázka, zda poměrům vzrůstu odpovídají poměry intensity 

 geotropického zakřivení. Pokud se jedná o změnu temperatury vůbec, 

 je zajímavo, že intensita zakřivení mění se podle toho, zdali se změna 

 temperatury dala ve směru positivním či negativním. Při tom je 

 jednostejno, zdali obě temperatury ležely pod optimem vzrůstu, či jedna 



11 ) Copeland, E. B. : Über den Einfluss von Licht und Temperatur auf den 

 Turgor. Inaug Diss. Halle, 1896. 



12 ) Pedersen, R. : Haben Temperaturschwankungen als solche einen ungün- 

 stigen Einfluss auf das Wachsthum ? Arb. d. hot. Inst. Würzburg. Bd. I. 1874. 



