O vztazích mezi vzrostem a geotropickým zakřivením kořenů. 15 



zejí do stavu dospělosti, v némž nejsou schopny zakřivení. Ale u ko- 

 řenů přijímá podráždění (je sensibilní) jen špička kořenu na vlastním 

 křivení se neúčastnící, podráždění křivících se partií je indirektní. 

 Toto dráždění trvá, dokud špička se nenalézá v poloze vertikální. 

 Má-li tedy špička k disposici rychlejší mechanismus, zmenšuje se 

 stejnoměrně její dráždění, ježto velikost dráždění, jak Sachs 15 ) jasně 

 vyslovil a dokázal, závisí na velikosti úhlu, jejž špička kořenu svírá 

 s vertikálou a tento úhel při rychlém křivení stále se zmenšuje. Tím 

 uvolňuje se také intensita křivení. Při kořenech pozvolna rostoucích 

 intensita křivení se během doby dráždění zvyšuje Je-li velikost úhlové 

 odchylky špičky kořenu od vertikály jednoduše přímo úměrná velikosti 

 dráždění geotropického není během velké periody příčiny k disformitě 

 mezi intensitami vzrůstu a zakřivení. Ve skutečnosti je tomu tak, 

 i není možno nesouměrnost křivky, znázorňující intensity zakřivení 

 a vzrůstu v různých faších velké periody jinak vysvětliti, než změnou 

 sensibility 'plasmy. Ostatně, kdyby zrychlováním vzrůstu klesalo za- 

 křivení, muselo by za optimem vzrůstu objeviti se stoupnutí zakři- 

 vení, což se nejeví. Intensita zakřivení klesá dále, ač pozvolněji, než 

 intensita vzrůstu. 



Tento nález i z biologického stanoviska je zajímavý. Vyrazí-li ze 

 semena na zem v náhodném směru padlého kořen, je žádoucno, aby pokud 

 možno nejdříve vnikl do půdy, čímž se mu zajišťuje voda i minerální 

 potrava. I jde o to, aby právě mladý kořen vyzbrojen byl značnou 

 geotropickou dráždivostí. Nesouměrnost mezi vzrůstem a dráždivostí 

 uplatňuje se zde také v přizpůsobení se existenčním a spolu vývojo- 

 vým podmínkám. 



Pokusy. 



Ke zjištění fase, v níž leží optimum vzrůstu během celkového vývoje 

 kořenu měřen přírůstek kořenů různého stáří a tedy i délky za tutéž 

 dobu, při température skoro konstantní (17 - 5° — 18" C). Kořeny rostly 

 ve vzduchu parami vodními naplněném a po změření plasmolysovány 

 chloroformem a opět změřeny. V následující tabulce udány přírůstky 

 kořenů různé délky po 6 hodinách, ovšem s elimiuací zkrácení zad- 

 ních partií. Čísla udávají střední hodnoty nejméně z 10 měřených 

 individuí (Pisum sativum) 



15 ) Sachs, J. : Über das Wachsthum der Haupt- und Nebenwurzeln. Arb. 

 d. bot. Inst. Würzburg. Bd. I. 



