O zpracování matečných louhů po výrobe konversního ledku. H 



9 





.-'■'' i%* 



U,o„ ý Pf 







y .< 





.„*V 





«rifj 



JF 



Bližším zkoumáním ssedlin shledáno bylo, že možno snížiti 

 množství chloridu v jodidu obsaženém dlouho trvajícím promý- 

 váním. V odtékajících tekutinách nachází se chlorid sodnatý. I zna- 

 mená křivka naše adsorbci chloridu sodnatého v jodidu mědič- 

 natém. Ovšem nikdy není možno absolutně vymýt Jodid mědičnatý a 

 zbavit ho chloru, z té příčiny, že část se ho sráží ve formě chloridu 

 mědičnatého. Kolísalo množství chloru v dokonale promytých prepa- 

 rátech od 0,3 až do 1%. 



Částečně dá se dále jodid mědičnatý zbavit chloru, snažíme-li 

 se převést v něm obsažený chlorid mědičnatý na jodid účinkem nad- 

 bytečného jodidu draseloatého. Této konversi, jež dle reakce 



CuCl -f KJ --> CuJ -f KCl 



postupuje, nacházíme analogickou u halových sloučenin stříbra, kde 

 známy jsou tyto pochody: 



AgCl + HBr = AgBr -f HCl, 

 AgBr -f HJ = AgJ -f HBr. 



Jsou pozorovány i využitkovány se stanoviska analytického prací 

 Juliusa (Zeit. f. anal. Ch. 1883, 523). 



Konverse chloridu mědičnatého jodidem draselnatým jde dost 

 daleko, tak mohl jsem z čistého chloridu mědičnatého lOteronásobným 

 množstvím koncentrovaného roztoku jodidu draselnatého po zahřetí 

 k varu až 20°/ veškerého chloru nahraditi jodem. Technické jodidy 

 mědičnaté, které až 5% chloru obsahovaly, touto cestou ztratily prů- 

 měrně 1 / 3 chloru, který nahrazen byl jodem. 



Úplného zbavení chloru dá se docíliti tím způsobem, že jodid 

 mědičnatý smíchá se s koncentrovaným roztokem jodidu draselnatého, 



