2 III. Jan Jelínek: 



P,O b 14-7%, 



C0 2 2-5%, 



S0 B 01%, 



Cl 0-l°/ , 



CaO 20-4%, 



MgO 0-2%. 



Poněvadž ale podle novějších analys množství tuku, jež uvádí 

 Holdefleiss, zdá se býti poněkud vysokým, uvádím zde ještě novější 

 analysu J. Stoklasy. 6 ) Kosti obsahovaly: 



vody 18%, 



tuku ll°l . 



glutiuu .... | 170 . 

 chondrinu ... I 

 popele 54%. 



Kosti ještě tuku nezbavené plísněmi těmito napadány nebývají. 

 Teprve až tuk byl z nich vyextrahován a kosti ostaly po extrakci 

 trochu vlhkými, objevují se na nich plísně. Složení kostí extrahova- 

 ných a z nich vyrobené kostní moučky jest různým podle způsobu 

 práce. 5 ) 



Obral jsem si za úkol prostudovati změny, jež plísně tyto na 

 kostech způsobují, a rozhodnouti, zda rozklad se týká jenom organi- 

 ckých či snad i anorganických součástí kostí. Neboť, jak Stoklasa 6 ) 

 nalezl, rozkládají některé bakterie nejen kollagen, nýbrž převádějí do 

 roztoku i kyselinu fosforečnou. Kdežto na př. Bac fluorescens lique- 

 faciens rozpustil jen 5"36°/ veškeré v kostní moučce obsažené kyse- 

 liny fosforečné, Bac. mesentericus vulgatus převedl do roztoku 16'77% 

 Bac. megaterium 17 , 73% a Bac. mycoides dokonce 20'20%. 



Ke studiu působení těchto plísní na kosti použil jsem tuku zba- 

 vené kostní moučky, jež obsahovala 3-92% dusíku a 24-76% kyslič- 

 níku fosforečného. Do čtvrtlitrových Erleumayerových buněk odváženo 

 po 20 g moučky (0-784 g N a 4-952 g P 2 6 ), přidáno 100 cm 3 vody 

 a sterilisováno několikráte Y 2 n °d« v páře. Po inkubačníin stadiu ua- 

 očkovány do buněk plísně a pozorován jich vzrůst jednak při labora- 

 torní teplotě (průměrně 16° C), jednak při 25° C. 



5 ) Podrobné údaje viz J. Stoklasa, Chem. Ztg. 1890, seš. 1 — 3. 

 8 ) Centralblatt f. Bakteriol. II. Abt. 4, 526; Beiträge zur cbem. Physiolog. 

 u. Pathol. 3, 322. 



