

Studie o temnostní floře jeskyň Sloupských. 3 



jeskynní s nadějí na výsledek mohlo býti konáno. Když pak v řadě 

 let dostatečně jsem poznal biologické poměry těchto podzemních pro- 

 stor, potvrdilo se úplně mínění již dříve chované, že jsou to skutečně 

 jeskyně Sloupskó a sice Staré Skály (horní patro), jeskyně Nicová a 

 jeskyně Eliščina, jež náležejí k jeskyním v krasovém území moravském 

 na rostlinné organismy nejbohatším. 



Práce, jejíž výsledek zde podávám, vztahuje se ku mykologické 

 floře jeskyň Sloupských. Ačkoliv jsem měl původně v úmyslu v jeden 

 celek zpracovati veškerý rostlinný materiál z těchto lokalit, tedy 

 i passivně zanesené rostliny jevnosnubné, jejichž existence v abnor- 

 málním prostředí má jistou zajímavost pro rostlinnou oekologii, a 

 mohla by býti vděčným studijním materiálem pro rozluštění některých 

 problémů rostlinné fysiologie, nebylo mi přece možno tuto zajímavou 

 stať zařaditi v program této práce. Množství materiálu a jeho ne- 

 snadné jak systematické, tak biologické zpracování byly hlavní pří- 

 činou, že práci omeziti jsem musil na zmíněné rozměry. Že se tak 

 stalo jen ve prospěch předkládaného spisu, ukázalo se již na počátku 

 studia. Nesnadné určování druhů pro deformace tvarů, změnu zbar- 

 vení a sterilnost, dlouho trvající pozorování jednotlivých biologických 

 zjevů na stanovištích samých, jež musila býti konána ve všech ročních 

 dobách, zpracování anatomické, jakož i některé pokusy fysiologické 

 přesvědčily mne nejen o rozsáhlosti podstoupeného studia, nýbrž také 

 o obtížích, jež s úplným a všestranným jeho zpracováním jsou spo- 

 jeny. Z těchto důvodů bylo nutno omeziti práci na studium pod- 

 zemních hub, jich systematiku a k nim se vztahující pozorování bio- 

 logická — jednak všeobecná, jednak některých charakteristických 

 druhů zvlášť. 



Do části illustrační pojal jsem v kresbách druhy, jež buď pro 

 choulostivost, buď pro nepatrnou velikost jejich nebylo možno zachytiti 

 strojem fotografickým. Vedle toho zhotovil jsem řadu snímků foto- 

 grafických význačných jeskynních forem, z nichž mnohé byly expo- 

 novány na stanovištích samých při umělém světle. Se sbíráním mate- 

 riálu a biologickým studiem, jež bylo třeba konati na místech samých, 

 započal jsem již r. 1905, načež systematické spracování, pokusy fysio- 

 logické, jakož i spracování celé látky konal jsem v ústavu pro fysio- 

 logii rostlin c. k. české university v Praze za vedení ředitele ústavu 

 pana prof. Dra Boh. Němce. Pokládám za milou povinnost vysloviti 

 svému váženému učiteli upřímný dík za stále prokazovaný zájem a 

 četné rady, jimiž mne po dobu mé práce provázel, jakož i za vzácnou 

 blahovůli, s níž mi laboratoře svého ústavu k používání přikázal. Můj 



i* 



