10 XII. Fr. Straňák: 



Vlivem podzemního prostředí jeví se na celku orgánů podzem- 

 ních hub: 



1. prodloužení třeně, 



2. změna barev, 



3. deformace hymenia, 



4. zánik schopnosti vytvořovati spory, 



5. zánik ústrojí sporiferního a 



6. produkce konidií. 



Pozoruhodná je také práce Bonierova (1906), 39 ) obsahující nové 

 zprávy o fosforeskující vegetaci jeskynní. 



Pokud se moravské spelaeobotaniky týče, tu možno jmenovati 

 nejprve Wankela (1882), 40 ) jenž ve svých „Bilder aus der Mährischen 

 Schweiz" první konstatoval přítomnost vegetace v jeskyních Sloupských. 

 R. 1899 Absolon uveřejnil stať „Našim botanikům", 41 ) v níž na 

 vděčné studium flory jeskynní upozorňoval. Navazuje na tyto zprávy, 

 studoval jsem nejprve floru propasti Macochy, podal výpočet pozoro- 

 vaných forem, 42 ) kterýžto materiál sloužil Dru Dominoví k zajímavé 

 črtě fytogeografické. 43 ) Thema rozvinul jsem pak obšírněji v pojednání 

 obsahu systematicko-floristického, 44 ) od něhož pokročil jsem ku studiu 

 dnešnímu. 



Část biologická. 



Ježto pro všestranné porozumění jeskynní vegetace, především 

 pak jejího původu, jakož i pro srovnání její s druhy povrchovými je 

 nezbytno seznati její lokální podmínky existenční, je nutno i zde 

 o těchto se zmíniti. Z činitelů, jež pro rostlinný život v jeskyních 

 jsou velké důležitosti, uvádím hlavně relativní výšku, vzdálenost od 

 povrchu, jakost substrátu, světlo, teplotu a vlhkost vzduchu. 



39 j Bonnxek G. La faune et la flore des cavernes. La Revue, ser. 4, fasc. 

 22; p. 227-238. PariB, 1906. 



40 ) Wankel H., Bilder aus der Mährischen Schweiz und ihrer Vergan- 

 genheit. Wien 1882. P. 209. 



41 ) Absolon K., Našim botanikům, Ve3mír roc. XXIX. p. 34. 



42 ) Absolon K., Propast Macocha na Moravě. Praha 1904, p. 53-55. 

 4S ) Ibidem, p. 56-58. 



44 ) Straňák Fr., Květena propasti Macochy. Časopis Vlast. spol. musej. 

 v Olomouci. G.- 91 a 92. 1906. 



